Martin Waldseemüller. 201 
Det er dermed afgjort, at Waldseemüller paa et vist Tidspunkt 
i Tiden 1513—1516 har ment, at det af Corte-Real opdagede Land, 
som gik under Navnet „Labrador“, og som han paa sit Kort fra 1516 
kalder „Terra Laboratoris“! var det samme som A-Typens „Grone- 
land“. Han har altsaa rigtig identificeret a-Typens og Cantino-Typens 
Halvo trods deres ret afvigende Beliggenhed og forskellige Navne. 
Det er meget muligt, at Waldseemüller ogsaa er naaet til at iden- 
tificere B-Typens ,Engronelant* og a-Typens „Groneland* trods deres 
ganske afvigende Beliggenhed; thi hvorfor skulde han ellers paa sit 
carta marina bevare Betegnelsen „Pilappia“, der er taget fra B-Typen, 
men helt stryge ,Engronelant“, der staar tæt vest derfor paa hans 
Verdenskort fra Aar 1507? Det kunde derfor nok se ud, som om 
Waldseemiiller virkelig lidt efter lidt ad den sammenlignende Kritiks 
Vej — ved Hjælp af Navnelighed, Navnebetydning og ensartet geografisk 
Beliggenhed — har opnaaet at faa de tre daarlige Typer kasseret, de to 
gode derimod identificeret og forsynet med deres to rigtige Navne Grøn- 
land og Labrador, og endda af disse to gode Typer at faa den bedste 
lagt til Grund for sit Kort. Hvorfor han derimod i sidste Øjeblik 
atter har slettet det ene af disse Navne, om det blot beror paa en plud- 
selig Ængstelse for at have begaaet en Fejl ved at afvige fra sin Hoved- 
kilde (Canerio-Kortet), eller der ligger en bestemt Aarsag bagved, kan 
vi ikke afgøre. Men alt i alt maa det jo siges, at Waldseemüller til 
Slut har redet sig overordentligt smukt ud af det Virvar af fem Grøn- 
landstyper, han havde at kæmpe med. I Sammenligning med 
sine Samtidige synes Waldseemüller at have haft en 
stærk kritisk Sans i moderne videnskabelig Forstand. 
Hvorvidt Johann Schöners Verdensbeskri velse, der sammen med en 
af hans Glober udkom i Nürnberg 1515 og indeholdt Uddrag af Clavus’ 
Værk og en Identifikation af „Gronelandia“ og „Engronelandia*, har 
spillet nogen Rolle for Waldseemüllers Behandling af Grønlands 
Navne eller for hans Planer om at tegne et Specialkort over Norden, 
lader sig næppe afgøre. Ved selve Valget af Kilderne for hans carla 
marina har Schöners Værk næppe haft Betydning; thi Verdenskortet 
1 „Margarita philosophica“ 1515 viser, at Waldseemuller, allerede 
inden Schöners Værk udkom, har været klar over, at han vilde 
følge Canerio-Kortets Fremstilling. 
Hvorom alting er, Waldseemüller var den første, der fik Clavus’ 
- 
FISCHER & у. WIESER {1. с. $. 31) antager, at Navnet Labrador af Waldseemüller 
‘er overført fra et Kort af Labrador-Ø-Typen til Cantino-Typen, og dette er 
jo rimeligt nok, da han har haft Adgang til et Kort af Labrador-Ø-Typen, om han 
end helt har kastet Vrag paa dette Korts Grønlandsbillede: Labrador-Øen. 
2 Luculentissima quedam terre totius descriptio, Uden Sted og Aar, fol. BY: „Grone- 
landia, quam et Engronelandiam vocant“. 
