De sydevropæiske Sokort 1508—1532. 215 
Gutierrez 1550! uden væsentlige Ændringer, er det klart, at fra det 
Øjeblik, man knyttede Navnet Labrador og Reinel-Typen til en engelsk 
Opdagelsesrejse, er det tvivlsomt, om man skal betragte Landet som 
Gronland, Labrador eller begge Dele eller ingen af dem. Det, vi har 
for os, er jo et Billede af Grønland, som er flyttet hen paa Labra- 
dors Plads. Dets Navn tilhørte først Grønland, men senere Labra- 
dor. Den engelske Expedition, paa hvilken Landet siges at være 
fundet, naaede maaske Grønland, maaske Labrador, maaske et tredje 
amerikansk Land. 
Der er ingen Anledning til at tvivle om, at det er paa Grund af Reinel- 
Typens Overgang fra Portugal til Spanien, at Labradors Opdagelse pludselig 
knyttedes til Englænderne i Stedet for til Portugiserne. Hvilke politiske, kom- 
mercielle eller personlige Motiver, der ligger bagved, er det ikke vor Sag at 
efterspore i Enkelthederne. Vi maa nøjes med at henvise til Harrisses Skil- 
dring af, hvorledes Sebastian Cabot, skønt han fra 1518 var Direktør for den 
spanske Søkortkommission, i Aarene 1518—24 jævnlig drev Underhandlinger 
dels med den engelske, dels med den venetianske Regering om Expeditioner 
til den nyfundne Ø (the newefound Island), hvorledes han forstod atter 
at vække Erindringen om sin Faders Færd i 1497—98 fra Bristol til Nord- 
amerika og at ægge Henrik den Ottende til at erobre nyt Land hinsides 
Havet?. 
Der er næppe heller Tvivl om, at det er Cabots Indflydelse og Interesser i 
baade Spanien og England og hans Trang til at fremhzeve Faderens Bedrifter, 
der har bragt de spanske Kartografer til at gore Labrador-Gronland til en en- 
gelsk Opdagelse, knyttet til Cabots Navn. Den engelske Kobmand Robert 
Thornes Breve fra Sevilla til den engelske Konge viser desuden, at der ogsaa, 
efter at Cabot var draget til Sydamerika (1526—30), var hemmelige Forbindelser 
mellem den engelske Regering og Korttegnerne i Sevilla’. Paa Robert Thornes 
S. 203 omtalte Kort staar der naturligvis ved „Noua terra laboratorum“ paa 
Amerikas Nordgstkyst: „Dette Land blev først fundet af Englenderne“?. 
Et yderligere Bevis for, at man i Spanien satte Labradors Opdagelse i 
Forbindelse med John Cabots Rejse, finder vi i det forst i 1908 af v. Wieser 
fremdragne, til Kejser Karl den Femte dedicerede Isolario af Alonso de Santa 
Cruz fra Tiden kort for 1541 (sl. S. 214); men her møder os den Meerkelighed, 
at Beretningen om den labrador, der gav Øen Navn, knyttes ikke til den 
bristolske Expedition 1501—2, men til Cabots: 
„Dette Land Labrador blev kaldet saaledes, fordi en labrador fra de 
Azoriske Øer gav Kongen af England Meddelse og Underretning om det, den 
Gang han sendte en Expedition ud for at opdage det ved den engelske Styr- 
mand Antonio Gabot, Fader til Sebastian Gabot, som nu er Overstyrmand i 
Eders Majestæts Tjeneste, og fra den Tid besøges det hyppig af Englænderne, 
der sejler derhen for Fiskens Skyld“. 
1 С. MARCEL, Reproductions de cartes et de globes, Tavle 33. Paa dette Kort er 
Reinel-Typens Sydkyst gjort mere fliget og Øerne udenfor større end sædvanlig. 
‚ Om dette beror paa et Lune eller skyldes en Tradition om Grønlands Kyst- 
formation, lader sig foreløbig næppe afgøre. 
HARRISSE, John Cabot, S. 168—84. 
HAKLUYT, Principal Navigations, Glasgow 1903, Vol. 2, $. 159—82. 
„Тегга haec ab Anglis primum fuit inuenta“. 
+ = 19 
