Johann Schöner for 1532. 
bo 
ho 
— 
1. JOHANN SCHÖNER FOR 1532. 
I Franken indtog Schöner en lignende Stilling som Martin 
Waldseemüller i Elsass. Han var født den 16. Jan. 1477 i Karlstadt, 
studerede i Erfurt og Nürnberg, blev præsteviet, men levede som 
Kannik i Bamberg og kunde som Waldseemiiller ofre sig for sit 
videnskabelige Arbejde. Ligesom Waldseemüller i St. Die havde 
sine Tilknytningspunkter i Strassburg, saaledes havde Schöner sine 
Forbindelser med Nürnberg, der var et videnskabeligt Centrum i 
det østlige Tyskland. Her havde Regiomontanus ved sin Død 1476 
efterladt sine Manuskripter til Astronomen Bernhard Walther (1430 
—1504), ved hvis Død de før en stor Dels Vedkommende gik over 
til Patricieren Willibald Pirckheymer (1470—1530), der selv var 
Geograf og støttede andres geografiske Studier. Her havde Martin 
Behaim lavet sin Globe 1492 og efterladt den, og her virkede siden 
1498 den baade som Geograf, Matematiker og Astronom berømte 
Johannes Werner (1468—1528). Det lykkedes Schöner, der ligesom 
Byen Nürnberg sluttede sig til den protestantiske Bevægelse, ved 
Melanchtons Bistand i Aaret 1526 at blive „Professor mathematicus“ 
der i Byen, og i denne Stilling virkede han i 21 Aar, til han døde 
1547 paa sin 70-aarige Fødselsdag. Lige til sine sidste Aar udfoldede 
han en voldsom Flid, udgav flere af Regiomontanus’, Walthers og 
Werners efterladte Arbejder, men forsømte ikke derfor sine egne 
geografiske, astronomiske, matematiske og medicinske Studier”. 
At en Mand, der saaledes samlede alle Traadene i sin Haand, 
har haft et godt Bibliotek, er forstaaeligt. Man kan da ogsaa blandt 
hans Efterladenskaber i K. K. Hofbibliothek i Wien paavise hans 
Haandexemplar af en af Ulmerudgaverne, kritiske Uddrag af ,den 
tyske Ptolemæus"? og en haandtegnet Kopi af Georg Reisch’s Kort 
i „Margarita philosophica“ fra 1515 (sl. S. 202); men hvad der er det 
vigtigste: vi kan af hans geografiske Hovedværk — Luculentissima 
quaedam terrae totius descriptio — som udkom allerede 1515, paa- 
vise, at han har besiddet en Afskrift af Clavus’ yngre Værk (Wiener- 
texten, sl. S.106—107). Skønt Storm allerede i 1889 paaviste, at 
der var en Forbindelse mellem Clavus og Schöner,? synes Jos. Fischer 
at være den første, der har lagt Mærke til, at Schåner ved Teg- 
ningen af sine Glober har været under Paavirkning af 
1 SI. DopPELMAYR, Historische Nachricht, Nurnberg 1730, $. 45—50. HENRY STEVENS 
а. С. H. Coore, Johann Schöner, London 1888, 5. XXXIX ff. GarLoıs, Les géogra- 
- phes allemands, Paris 1890, S. 70 ff. Allgem. deutsche Biographie, Artikel „Schöner“. 
? „Der deutsche Ptolemäus“. Hrsg. von Jos. FIScHER, S. 40 ff. Fischer, der har 
undersøgt en Del af Schöners Manuskripter i Wien, mener ikke, at de indeholder 
noget vedrørende Norden udover, hvad vi kender fra hans trykte Værker. 
3 Ymer 1889, S. 138. 
