252 AXEL ANTHON BJORNBO. 
= 
Rettelser til Peter Apians Kosmografi (sl. 5. 249), i 1530 et Værk 
„De Principiis Astronomiae et Cosmographiae“, der udkom samtidig 
med hans første Globe, og hvori det for første Gang foreslaas at 
foretage Længdebestemmelser ved Hjælp af Kronometer. I 1533 
udgav han et grundlæggende Arbejde om Principerne for praktisk 
Kortlægning og 1540 det af Konrad Gesner omtalte til Kejser Karl 
den Femte dedicerede Verdenskort, hvori den lærde Kejser for Tryk- 
ningen paaviste en Fejl, som saa blev rettet. I 1544 føjede han 
endelig, som nævnt S. 249, et mindre Verdenskort, vistnok en Kopi 
af det Kejseren tilegnede, til en ny Udgave af Apians Kosmografi.! 
Hertil kommer altsaa nu den store Globe i Zerbst, som hans berømte 
Elev Mercator hjalp ham med Udførelsen af. 
At den er blevet til i Aarene 1536—37 eller ialtfald ikke tidli- 
gere, er der gode Grunde til at antage. Før 1534 er Mercator næppe 
blevet Gemma Frisius’ Elev, da han i de første Par Aar, efter at han 
1532 var blevet Magister artium, drev teologiske Studier; og et Par 
Aar er der gaaet, før han var udlært. Da hans Giftermaal falder i 
1536, tør man antage, at han først paa dette Tidspunkt har været 
saa vidt fremme i Gravør- og Instrumentmagerkunsten, at. han har 
kunnet ernære en Familie.” Globen selv viser, som Ruge oplyser, 
at den først er tegnet i Kladde, efter at Meddelelserne om Pizarros 
Tog i 1534 var naaet til Evropa, og den maa nærmest antages at 
være ældre end Mercators eget Kort fra 1538, der synes at, være en 
mindre detaljeret Kopi af Globen. Endelig er der nogen Rimelighed 
for, at den er udarbejdet sammen med en Himmelglobe, der ogsaa 
_ findes i Zerbst, og som bærer Dateringen: ,Lægen og Matematikeren 
Gemma Frisius, Gaspar a Myrica og Gerhard Mercator fra Rupel- 
monde udførte den i 1537“% For Samhørigheden og Samtidigheden 
af de to Glober taler ikke blot, at de samme tre Mænd har udar- 
pro Caes Majaestatis decreto“. — ,Magnifico ac Nobili Domino Maximiliano. 
Transyluano Caroli V. Imp. Inuictissimi ete. Consiliario nostras hasce quales- 
eunque lucubratiunculas dicatas esse volumus, Cuius non minori opera quam 
fauore res in hunc perducta est finem.“ — Det her nævnte Privilegium er 
maaske det samme som det, der blev udstedt for Gemma Frisius og Gaspard de 
Mirica den 24. Maj 1531 i Gent for en „Globe en forme et figure d’une sphere 
cosmographique“ gældende 10 Aar. $1. Harrısse, Discovery, S. 582; men i saa 
Fald er Globen blevet ændret, efter at den i Kladde var forelagt Kejseren. Hvis 
den først blev færdig 6 Aar efter Privilegiets Udstedelse, kan man forstaa, at 
den er udsendt uden Datering og med en udateret Privilegiumsangivelse paa. 
H. WAGNER, Die Pseudo-Apianische Weltkarte v. J. 1551, S. 567. A. QUETELET, 
Histoire des sciences mathématiques et physiques chez les Belges, Bruxelles 1864, 
S. 75 ff. 
J. van RAEMDONCK, Gerard Mercator, 5. 16—38. 
„Faciebant Gemma Frisius medicus ac mathematicus, Gaspar a myrica et Gerar- 
dus Mercator Rupelmundanus anno a partu vigineo 1537“. 
ren 
19 
