Gemma Frisius. Den ældste Mercator-Type. 953 
bejdet dem i Fællesskab, men ogsaa at de er fundet sammesteds og 
altsaa rimeligvis er blevet solgt under eet. 
Alle ydre Omstændigheder tyder altsaa nærmest paa, at Frisius- 
Mercator-Globen er fra Aarene 1536—37; men den kan være et Par 
Aar yngre. I alle Tilfælde maa den dog være ældre end Globen fra 
1541, hvor Mercator indfører en ny Nordenstype i nøjere Overens- 
stemmelse med Olaus Magnus’ carta marina (Fig. 48), men dog 
paa Grundlag af hans egen og Frisius’ Globe. 
Mere Klarhed over Globens Affattelsestid kunde man maaske faa, 
hvis det lykkedes at paavise det til Globen hørende trykte Skrift. 
De Bymærker med Tal ved, som findes paa Globen, synes nemlig at 
maatte henvise til en trykt Beskrivélse (se f. Ex. de britiske Øer og 
de nordiske Riger, hvor Trondhjem betegnes ved et 2-Tal, Lund ved 
et 5-Tal, København ved et 4-Tal). Vi har foranlediget en Under- 
søgelse af Gemma Frisius’ trykte Arbejder i Brüssel, men foreløbig 
uden positivt Resultat. 
Overordentlig interessant er det, at den kejserlige Raadsherre 
Maximilian von Zevenberghen, hvis Brev fra Valladolid 1523 om 
Magellans Jordomsejling stod i saa nøje Forbindelse med det 
Schöner tillagte Globekort (Fig. 38, sl. S. 225), siges at have staaet 
Gemma Frisius og Mercator bi ved Udførelsen af den Globe, hvor 
vi træffer den samme Type: Et Polarkontinent, som forbinder Rus- 
land med Østasien, men er skilt fra Nordamerika ved en smal 
Nordvestpåssage. 
Havde det Schöner tillagte Globekort baaret Spor af at være en 
formindsket Gengivelse af Globen fra ca. 1537, vilde vi have et Bevis 
for, at det ikke kunde være Schöners; men derom er der for Nor- 
dens Vedkommende ikke Tale. Langt snarere kunde Frisius-Mercator- 
Globen synes at være opstaaet ved en Sammenstilling af Globekortet 
med forskellige andre Kilder; men dette Forhold er, som vi skal se, 
ikke let at rede ud, fordi vi ikke kender det spanske Søkort, som 
en fornem Herre i 1523 skaffede Schöner, og heiler ikke de portu- 
gisiske Søkort, som vi kan paavise ligger til Grund for visse Dele 
af Frisius-Mercator Globen og Mercators hjærteformede Kort. 
De væsentligste Forskelligheder, der for Nordens Vedkommende 
er mellem Globekortet (Fig. 38) og Frisius-Mercator-Globen (Fig. 46), 
er folgende: 
1. Ishavet (Mare glaciale) nord for Asien, der ganske manglede 
paa Globekortet, er hos Frisius-Mercator anbragt som en stor Indse 
— et Indhav — i Nordasien paa lignende Maade som hos Martin 
Behaim (Fig. 21), medens det paa Mercators Kort fra 1538 er en 
Bugt mellem Asien og Polarkontinentet. 
2. Newfoundland, som paa Globekortet var det nordamerikanske 
