254 AXEL ANTHON BJØRNBO. 
Fastlands nordøstligste Halvø (Baccalaos), er paa Globen delt i en 
Halvø (Baccalearum Regio) og een stor og flere mindre Øer med 
Navnet „Terra Corterealis“. 
3. Den grønlandske Halvø, som paa Globekortet omtrent som 
paa Pilestrina-Kortet (Fig. 34) laa langt vest for Irland og Island og tæt 
op mod Newfoundland, er paa Frisius-Mercator-Globen anbragt nær 
op ad Island, næsten lige nord for Irland. 
Paa de to sidste Punkter betegner det Schöner tillagte 
Globekort den ældre Type, Frisius-Mercator-Globen en 
nyere Kombination. 
Udskillelsen af „Terra Corterealis‘ som © skyldes nemlig Jacques 
Cartiers Omsejling af Newfoundland i Aarene 1534—36, og Reinel- 
Typens Labrador med de nye portugisiske Stednavne paa (Fig. 35), 
som Gemma Frisius og Mercator skyder ind mellem Newfoundland og 
den grønlandske Halve, kan vi heller ikke spore længere tilbage i 
Tiden end tidligst 1534 (sl. S.216—19). Endelig kan vi paavise, at 
det er Zieglers Nordenskort fra 1532, der har bevirket, at Gronland, 
som efter Corte-Reals Rejser blev flyttet mod Vest, hos Frisius-Mer- 
cator atter fejlagtig er flyttet mod Øst. | 
Naar altsaa Grundlaget for de Forbedringer eller det modsatte, 
som skiller Globen fra ca. 1537 fra det omstridte Globekort, er til- 
vejebragt i Aarene 1532—36, er Globekortets Type snarest fra Tiden 
før 1532. Battista Agnese gaar dermed ud af Spillet som Typens 
Ophavsmand (sl. S. 225), og Schöner, der havde indført Polarkonti- 
nentet i Kartografien, bliver tilbage som den, der naturligst tør 
antages at have skabt den — hvis det ikke er Gemma Frisius selv. 
Den Mulighed, at Globekortet kan være Gemma Frisius’ tabte Globe fra 
1530, er vi aabenbart nødt til at regne med. Men til at afgøre Spørgsmaalet 
Schöner 1523 eller Gemma Frisius 1530 har vi kun eet Middel, nemlig at 
sammenligne Globekortet med Gemma Frisius’ „De principiis Astronomiae 
et Cosmographiae“, der blev sølgt sammen med Globen fra 1530.1 
Desværre besidder vi her i Landet kun to nyere Tryk af dette Skrift, 
nemlig et Optryk af Johannes Grapheus (Paris 1548) og et Optryk (Køln 1579) 
efter Gemma Frisius’ egen Bearbejdelse fra 1553, der afviger saa stærkt fra 
Pariserudgaven, at den ingen Betydning kan faa for vor Undersøgelse. Vi 
antager imidlertid, at Pariserudgaven er et uforandret Optryk; men kun under 
denne Forudsætning gælder vor Undersøgelse. 
I Forordet, dateret Antwerpen 1530, staar der, at „vi vil udgive en Globe, 
der er tegnet med stort Besvær efter de gamle Forfatteres Beskrivelser og 
Spaniernes og Portugisernes Søfarter" og vil ved nærværende Arbejde for- 
klare Køberne dens Brug og Metode. Vor Interesse samler sig om Værkets 
tredje Del „De orbis divisione“, som er en samlet Verdensbeskrivelse af stor 
Betydning for den nederlandske Kartografi — ikke mindst Mercators Arbejder. 
Sammenligner vi denne Verdensbeskrivelse med Globekortet (Fig. 38), 
1 ,,Væneunt cum Globis — Sælges sammen med Glober“ staar der paa Original- 
udgaven fra Löwen 1530. Sl. Harrisse, Discovery, S. 557. 
