Gemma Frisius. Den ældste Mercator-Type. 257 
Olaus Magnus,' ser det.ud, som om denne Antagelse maa opgives, 
med mindre der i Gemma Frisius’ Skrifter eller paa hans Globe kan 
findes sikre Spor paa Afhængighed af Olaus Magnus; thi udelukket 
er det jo ikke, at en saadan kunde være til Stede, selv om Globen 
efter alt, hvad der foreligger, snarest maa antages at være ældre 
end Olaus Magnus’ carta marina fra 1539. Vi maa erindre, at Olaus 
Magnus har haft udstrakte Forbindelser i katolske, literære Kredse 
og paa sine Rejser gentagne Gange har besøgt Nederlandene. 
Underligt vilde det jo iøvrigt være, om Olaus Magnus, der ellers 
altid henfører Nordboernes Nordvestfarter i Unionstiden til Nav- 
nene Pining og Pothorst (sl. S. 269—272), overfor Gomara kun skulde 
have nævnt Styrmanden (il piloto).Johannes Scolvus og have knyttet 
sin Meddelelse til Navnet Labrador, der var ukendt i Norden, skønt 
han ellers altid forbinder den med Navnene Hvitserk og Grønland. 
Derimod er det ganske naturligt, at Gomara, hvis han har sin 
Viden fra samme Kilde som Gemma Frisius, ved Omtalen af Labra- 
dor siger: „Herhen er ogsaa kommet Folk fra Norge med Styrman- 
den Johannes Scolvus“,? navnlig hvis vi tør forudsætte, at Kilden er 
portugisisk; thi det var jo paa portugisiske Kort, Navnet Labrador 
fremkom som Navn paa Grønland, og det maa være fra et portu- 
gisisk Kort, Gemma Frisius har faaet den Række labradorske Sted- 
navne, der ligger paa Polarkontinentet mellem den grønlandske 
Halvø og Legenden om „Danskeren Iohannes ScolvuZ" (sl. S. 255). 
Det underlige er blot, at en spansk Forfatter og to nederlandske 
Lærde faar deres Meddelelser om en gammel dansk-norsk Grønlands- 
Expedition fra Portugal. Men her er det, at det af L. Bobé frem- 
dragne Brev fra Kielerborgmesteren Carsten Grip til Kong Kristian 
den Tredje fra 1551,3 som vi skal komme tilbage til S.271, faar sin 
store Betydning, fordi det, som nævnt S. 13—14, viser, at det var 
efter Opfordring af den portugisiske Konge, den dansk-norske Rege- 
ring under Kristiern den Første sendte Skibe paa Opdagelsesrejser 
mod Nordvest. Der er nemlig god Grund til at antage, at den 
portugisiske Regering har faaet Meddelelse om Udfaldet, og er det 
sket, saa er der intet urimeligt i, om man i Norden har knyttet 
Traditionen om Expeditionen til Navnet Grønland og den bekendte 
Admiral Didrik Pining, medens man i Portugal senere henførte Med- 
delelsen til det samme Lands portugisiske Navn Labrador og til 
den Navigatør, der maaske har afgivet Beretning om Udfaldet. 
Naar Forfatteren af nærværende Arbejde tidligere har udtalt, at 
1 С. STORM, Johannes Scolvus, 5. 393. 
2 Storm, I. с. S. 389. 
> L. BoBÉ, Aktstykker til Oplysning om Grønlands Besejling. Danske Magazin, 
5. Rekke, VI, Kbh. 1909. 
XLVIII. 17 
