Gemma Frisius. Den ældste Mercator-Type. 261 
Større Interesse end disse forsprængte, portugisiske Stednavne 
har for os Halvøen med Navnet „Gronelandia* paa. At den er 
kommet saa langt mod Øst, skyldes antagelig direkte Indflydelse fra 
Zieglers Kort — hvad det nævnte Vopell'ske Verdenskort fuldt ud 
bekræfter — indirekte altsaa Clavus’ A-Type. Tydeligst ses denne 
Paavirkning fra Ziegler paa Islands Form, dets Beliggenhed i For- 
hold til Grønlands Østkyst og Knækket paa denne lige midt for Is- 
land. Ordene „Vlteriora incognita“ 9: „Resten ukendt", som paa 
Mercators Kort fra 1538 (Fig. 47) staar paa Polarkontinentet lige nord 
for Grønland, er desuden direkte overført fra Zieglers Kort (Fig. 41) 
og røber Typens Afhængighed af dette. Men paa Frisius-Mercator- 
Globen er denne Afhængighed dækket ved, at Ordene er erstattet 
med følgende Forklaring: 
Skønt det er sandsynligt, at der herfra til Polen er øde Egne, er Kend- 
skabet til dem dog ikke naaet til os, naturligvis fordi Menneskene i deres 
Havesyge fortrinsvis har vendt Blikket mod Syd, hvorfra der kommer mere 
Profit og Vinding.” 
Disse Ord sætter ligesom Zieglers ,Resten ukendt" et forsigtigt 
Spørgsmaalstegn ved Schöners Polarkontinent, og er vel kun en Om- 
skrivning af dem. 
Mærkeligt er det, at Gemma Frisius og Mercator kaster Vrag paa Zieg- 
lers gode Skandinavienstype og foretrækker en forældet Form, hvor Halvøen 
som hos Clavus har en uforholdsmæssig stor øst-vestlig Udstrækning paa 
Midten. Mulige Spor af Indflydelse fra Ziegler er dog Navnet Schondia paa 
Mercators Kort (1538) og Tegningen af Bjærge, Skove, Søer og Vandløb paa 
Frisius-Mercator-Globen. I Virkeligheden minder baade Globens og Kortets 
Skandinavien og Finland fraset Bredden paa Midten mere om Olaus Magnus' 
carta marina fra 1539 (Fig. 48), saa meget endog, at det vilde ligge nær trods 
alt at antage, at Frisius-Mercator-Globen var yngre end carta marina og paavir- 
ket af det, om ikke Oronce Fines og Mercators hjærteformede Ver- 
denskort fra 1531 og 1538 (Fig. 40 og 47), om hvis Datering der 
ingen Tvivl er, havde samme Skandinavien'stype som Frisius- 
Mercator-Globen. Da man tilmed paa Mercators Globe fra 1541 (Fig. 51) 
tydelig ser, hvorledes netop Olaus Magnus’ Kort har bevirket, at Mercator 
forlod sin og Gemma Frisius' ældre Fremstilling, er kun den i sig selv 
usandsynlige Mulighed tilbage, at Frisius-Mercator-Globen udførtes 1540 med 
ganske svag, Paavirkning fra Olaus Magnus’ Kort og strax Aaret efter blev 
erstattet med en ny Globe med meget stærk Paavirkning derfra. Men skal 
der netgp i 1540 indskydes et nyt Gemma Frisius-Kort som et Led i Udvik- 
lingen mellem Olaus Magnus' carta marina 1539 og Mercators Globe 1541, 
saa svinder ogsaa denne Mulighed, og den i Zerbst fundne Globe maa være 
ældre end 1539.? 
2 „Etsi vastas hine versus polum verisimile sit esse regiones tamen earum cogni- 
tio ad nos non peruenit. Quia sane auaritia humana magis in austrum, vnde 
plus lucri atque emolumenti infertur, spectauit“. 
2 Kun et eneste Navne-Indicium for, at Frisius-Mercator-Globen virkelig kunde 
være fra Aaret 1540 og have benyttet Olaus Magnus’ Kort, har vi fundet, nemlig 
