Sokortene 1532 — 1550. 309 
som Wuttke gengiver, af samme Mand.' Rimeligvis vil der findes 
flere af samme Art. 
Desværre kan vi ikke oplyse, om der findes en saadan Kopi af Olaus 
Magnus' Kort i det omstridte Søkortatlas i Bologna (Cod. Bonon. ital. 997) 
eller i det af У. Bellio fremdragne Agnese-Atlas (Cod. Borbon. VIII. D.17) i 
Bibliotheca Nazionale i Napoli, der har et Skandinavienskort.” Kretschmer 
paastaar, at det er et af Battista Agneses Arbejder,* hvad han slutter ud fra 
Kortenes Teknik og Sammensætning; S. Ruge benægter dette, fordi de ame- 
rikanske Stednavne ikke svarer til dem paa Agneses andre Kort." Ruge har Ret 
i, at Agnese, som han siger, holdt længe fast ved forældede Typer; men hans 
Kopier af Olaus Magnus' carta marina, som i hans nyere Arbejder kom frem 
ved Siden af Kompaskortenes forældede Nordensfremstilling, viser netop, at 
han gerne optog mere moderne Kort ved Siden af de forældede. Der er intet 
til Hinder for. at han kan have kopieret Dieppe-Typen i et af sine senere 
Arbejder, og hvad Kretschmer gengiver efter Bologneser-Atlas'et, er øjensynlig 
en Kopi af et Dieppe-Kort. Vi formoder derfor, at Kretschmer har Ret. Da 
Forfatteren af herværende Arbejde i 1901 saa Bologneser-Atlas’et efter just 
at have set adskillige Agnese-Arbejder i Wien, München og Venezia, var han 
heller ikke et Øjeblik i Tvivl om her atter at have et Agnese-Atlas for sig. 
Andre haandtegnede Kopier af Olaus Magnus’ Norden kan vi 
i Øjeblikket ikke paavise; men der er nogen Grund til at antage, at 
det er hans Carta marina, der har givet Anledning til en ny Form 
for Nordpolarkontinentet, som kommer frem paa adskillige haand- 
tegnede Verdenskort i Søkortatlas'er fra Midten af det 16. Aar- 
hundrede. 
Det Polarkontinent, Schöner indførte 1515, var i Følge sin Cla- 
viske Oprindelse landfast med Evropa, og det vedblev at være det 
lige til 1539, da Olaus Magnus indførte Nordøstpassagen. Allerede 
ca. 1528 havde Francois de Malines dog gjort det landfast ogsaa 
med Nordamerika-Østasien, og denne Forbindelse blev opretholdt af 
Mercator og Vopell, den Gang de i Aarene 1541—43 fulgte Olaus 
Magnus og anbragte et Stræde mellem Atlanterhavet og Ishavet nord 
for Asien. Desværre ved vi ikke, om Gemma Frisius i 1540 mulig- 
vis har optaget Nordøstpassagen paa sit store Verdenskort. Har han 
det, maa han nemlig have gjort Polarkontinentet frit, helt omflydt 
af Vand, eller blot ved en smal Tange gjort det landfast med Øst- 
asien — ligesom paa hans og Mercators Globe fra 1537 (Fig 46). 
Nordvestpassagen har han, som vi saa, under ingen Omstændigheder 
opgivet. 
Det var naturligvis kun et Tidsspørgsmaal, naar det frie Polar- 
kontinent, den sidste mulige Kombination, fremkom. Nordvestpas- 
1 WUTTKE, Zur Geschichte der Erdkunde, Tavle 9. 
2 У. BELLIO, 1. с. 5. 147. 
3 KRETSCHMER, Entdeckung Amerikas, $. 418 & Tavle XXIII—XXVI. 
4 $. RUGE, Petermanns Mitteilungen, Erganzungsheft 106, $. 76—77. 
