Gastaldi-Typen. 315 
versale*, som Gastaldi udgav to Aar tidligere, hvad Underskriften 
„Giacomo Cosmographo in Venetia 1546“ viser. Af dette Kort, som 
er publiceret i Fr. Müllers „Remarkable Maps“ (IV, 8) og efter W. 
Ruges Meddelelse i et os utilgængeligt Værk af Stefano Grande!, 
gengiver vi et Udsnit paa Fig. 62. 
Kortets Fremstilling af Polens Omgivelser er paa Grund af den 
anvendte Projektion ikke let overskuelig. Den højre og venstre Del 
af Kortets Overkant paa hver sin Side af det Punkt (Nordpolen), 
hvor Meridianerne løber sammen, skal føjes sammen for at faa 
Kuglefladen frem. Grutlandia, der stikker frem fra den højre Over- 
kant, er altsaa en direkte Fortsættelse af Labrador (Tierra de La- 
brador), der paa en tilsvarende Strækning naar Kortets venstre Over- 
kant. Landet, som ligger mellem Grønland og Labrador, vil paa 
Kuglen komme til at danne en næsten cirkelformet © omkring 
Polen; dog er det tvivlsomt, om denne Ø af Gastaldi er opfattet som 
a #4 Е 
$: Иде rl 
В rflon 
Le = # <2) fee Cormlr 7 
A 
2 5 PE L 7.3 
SE 
LETS ete 
Fig. 62. Gastaldi 1546. Rem. Maps IV, 8. 
MT gå Naxgarda 
RT ON 
fast Land, og ikke snarere som frosset Hav. Hvad der kunde tyde 
derpaa, er, åt Betegnelsen „Mar congelato“ (Ishavet) staar paa to 
sydligere Øer, og ikke i det omgivende Hav, og dernæst, at disse 
tre Øer, Polarøen og de to sydligere, mangler paa de nyere af Ga- 
staldi selv besørgede Verdenskort af samme Type. | 
Gastaldis Fremstilling bestaar altsaa 1 et frosset Hav — eller 
muligvis et lille frit Polarkontinent — omkring selve Polen, og 
udenom en Udløber fra Labrador, der ender i Halvøen Grønland. 
Men denne Udløber ligger mellem Nordpolen og Asien, ikke mellem 
den og Atlanterhavet. Grønland kommer derved til at ligge nordøst 
for Skandinavien, Island nordvest derfor og sydvest for Grønland. 
At denne Fremstilling ikke har mødt os før, er ganske sikkert; 
men Spørgsmaalet er, hvor meget af det nye i den, der skyldes den 
1 STEFANO GRANDE, Le carte d’America, Torino 1905, Tavle 5. Et Exemplar af 
Kortet fandtes i S. Ruges Samlinger (se Deutsche Literaturzeitung 1906, 1271). 
De fleste kendte Exemplarer er bearbejdede, efter at den første Trykning af 
Stikket fandt Sted, hvad et Exemplar af første Tryk, der nylig var til Salg hos 
F. Muller i Amsterdam, viser. 
