Gastaldi-Typen. 321 
Nicolaus Germanus-Type hviler paa Hjulkortenes Verdensbillede, og 
at det er B-Typen, der ligger bag Olaus Magnus’ vestlige Gronland, 
er Omvejen dog ikke saa lang, som det skulde synes, da Gastaldi- 
Typen jo paaviselig gengiver dette vestlige Grønland i Landssammen- 
hæng med Labrador. 
Man forstaar nu det sidste Skridt i Udviklingen af Gastaldi- 
Typen, nemlig Francesco Gisolfos i Planiglober og Kuglekalotter 
gengivne Verdensbille- | 
de (Fig. 64). Det findes 
i et udateret Sokort- 
atlas i Bibliotheca Ric- 
cardiana (Cod. Riccard. 
3140) i Firenze og er 
paa en meget primitiv 
Maade og uden Navne 
gengivet af Wuttke, 
der ligesom senere 
Bellio antager Gisolfo 
for at høre til Battista 
Agneses Skole!. 
= “ 
Нег ег » Gt utlande Fig 64. [Francesco Gisolfo. Cod. Riccard. 3140, Firenze.] 
og ,lslande“ blevet 
langstrakte Oer langs Skandinaviens Nordkyst, og længst mod Nord 
finder man det maaske af Agnese indforte frie Polarkontinent. De 
mange smaa Øer syd for ,Grutlande“ og „Islande“ synes derimod at 
være taget fra Gastaldis Kort. 
Det er ikke lykkedes at paavise Gastaldi-Typen længere end til 
1570, i hvilket Aar hans Verdenskort synes at være blevet optrykt 
af Furlani og Dechet?. 
XI. 
Det Kort over Norden, som Nicolo Zeno 1558 udgav i Venezia, 
hørte længe til de mest omtvistede og uforstaaelige. Det blev ud- 
givet for at være en Kopi af et tabt Kort fra 1380, havde et for hin 
fjærne Tid forbavsende godt Billede af de nordiske Riger og Grøn- 
land (se Fig. 65), men til Gengæld i Nordhavet flere ubegribelige 
Øer (Estland, Frisland, Podalida, Neome, Grislada, Icaria, Estotiland), 
1 WUTTKE, Zur Geschichte der Erdkunde, S. 62 og Tavle IXa. Raccolta Colom- 
biana IV. II. S. 145—46. Amar e Uzieuuı, Studi biografici II, $. 169. 
2 $. RUGE, 1. с. 5. 85. 
XLVIII. 21 
