326 ÅXEL ANTHON BJØRNBO. 
Navn svarer til Olaus Magnus’ ,Tile“ og til Øen Hirta paa Mercators Globe 
fra 1541 og paa Englandskortet fra 1546 i Lafreris Atlas, d. v. s. St. Kilda. 
Endelig i 1904, da Texten til Clavus’ yngre Værk var fundet, fik man 
Forklaringen af de grønlandske Stednavne hos Zeno—Clavus' fynske Folke- 
visevers — og dermed det sikreste Bevis for, at Zenos Engronelant (d. v. s. 
En Grønlands aa, sl. S. 106) ikke beroede paa de gamle Zeni'ers Breve, men 
paa Nicolo Zenos Kendskab til de italienske Kopier af Clavus' yngre Kort - 
(A-Typen)?. 
Alle Zeno-Kortets Gaader var dog ikke hermed lost. Med Rette 
gør Lucas (1. с. 5. 99 og 122) opmærksom paa en Række @-Navne 
og Stednavne, som det endnu ikke er lykkedes at paavise paa eldre 
Kort. Der er „Drogee“ og „Estotilant“ syd for Grønland, 7 benævnte 
Øer nordøst for Islanda og Øen ,Grislanda“ syd derfor. Endelig 
henstod „S. Tomas Zenobium“ i det nordøstlige Grønland uforklaret, 
om der end ingen Tvivl var om, at det. betod St. Thomas Kloster 
(caenobium). Alligevel har man med nogen Grund ment at have 
skaffet sig næsten fuld Klarhed over Zenos kartografiske Kilder; thi 
noget turde man jo antage, at han selv havde føjet til efter skrevne 
Kilder eller ud af sin egen Fantasi. 
Vi, skal imidlertid søge at vise, at Nicolo Zenos karto- 
grafiske Hovedkilde endnu er ukendt, men at det maa 
have været et portugisisk Søkort fra Midten af det 16. 
Aarhundrede, og at det ikke er Zeno, der først har om- 
formet Clavus’ A-Type-Grønland og givet det den: Skik- 
kelse og Plads, det har hos Mercator og Ortelius. 
Allerede i det af Lucas fremdragne Kortmateriale findes der 
Tegn paa, at en Udvikling af Zeno-Kortets Type har fundet Sted, 
før dette Kort blev til i Aaret 1558. 
Sammenligner man Zeno-Kortet (Fig. 65) med Mercators ‘Kort 
fra 1554 og 1569 (Fig. 66 og 67), er man ikke i Tvivl om, at Mer- 
cator paa det sidste har laant grønlandske Stednavne og Navne som 
Icaria og Drogeo fra Zeno-Kortet; ikke desto mindre maa Mercator 
allerede i 1554 have benyttet et Kort, hvor Grønland og Island 
var anbragt omtrent som paa Zeno-Kortet, men hvor Grønland lige- 
som paa Kortet 1569 var en Ø, skilt fra nordligere Lande ved et 
Stræde, hvori Øen Margaster (fra Clavuskortet) var anbragt. Dette 
tyder paa en fælles Kilde for de tre Kort, altsaa ældre end 1554, 
som ikke kan være et af A-Kortene (Kopierne af Clavus’ yngre Kort), 
hvor Grønland ikke er en Ø. At den gamle A-Kort-Type alene 
skulde være Modellen for Zenos Grønland, er ogsaa usandsynligt ; 
thi hos Zeno er det jo anbragt langt mod Vest, meget vestligere end 
Irland, medens det karakteristiske for Clavus’ Kort jo netop yar det 
' Взовмво & PETERSEN, Clavusmonografi. Kap. VI. 
