Zeno-Kortet. 329 
ikke er Sokortet i Service hydrographique, der er Zeno-Kortets Model, men 
et andet, mere komplet Kort af samme Type. 
Der var maaske dem, der vilde paastaa, at det saa snarere var det 
portugisiske Sokort, der havde gengivet 5 af Zeno-Kortets 7 Navne; men 
dertil er at sige, at Navnene er af langt ældre Dato, idet de allerede fore- 
kommer paa det nylig udgivne katalanske Verdenskort fra ca. 13501, som nu 
findes i Modena. 
Længst ude mod Randen af Oceanet paa dette mærkelige Verdenskort, 
som forener Hjulkortenes Verdensopfattelse med Søkortenes Teknik og Land- 
fremstilling, ser man en Øgruppe med Navnene „bunnj“ (eller ,biennj"), 
„minaut, bres, donbert, tales, brons, jslanda, tranes“, d. v. s. den samme 
Række O-Navne som paa Zeno-Kortet, blot i en mere komplet Skikkelse. 
Som Fællesforklaring paa hele Gruppen staar der: „Aquestas illes son apel- 
lades Jslandes — Disse Øer kaldes Islandes“. Ø-Navnene er altsaa i de 
katalanske Søkorts allerældste Periode naaet frem paa de paa den spanske 
Halvø tegnede Kort ligesom de andre Navne og Legender om Nordhavet og 
dets Øer, der udmærker de ældre katalanske Sokort?, og de er strax blevet 
knyttet til Islands Navn. Men saa er det klart, at Niccio Zeno snarest har 
Ø-Navnene fra et Søkort fra den spanske Halvø. Af Navneformerne paa 
Modena-Kortet faar vi at vide, at Zenos ,Iscant" ikke er Unst, men Island 
(Islant), og at hans „Trans“ næppe er St. Romans, men snarere et af de 
mange nordiske Stednavne paa -nes, som findes baade paa Shetlands- og 
Orkn-®erne. Det er nemlig ikke udelukket, at nogle af ®-Navnene tilhører 
Orkn-®ernes Gruppe. „Brons“ kunde f. Eks. lige saa godt vere Strons-ey 1 
denne Gruppe som Barras i Shetlandsøerne, „Bunnj“ kunde lige saa godt 
svare til Burray i Orknoerne som til Burra i Shetlandsøerne, og Minaut kan 
lige saa vel vaere de forstes som de sidstes Mainland (Hovedland). 
At ,Grislanda“, som ogsaa findes paa det portugisiske Sekort i Service 
hydrographique, men ellers ikke paa noget Kort for Zeno, kan være frem- 
kommet af den fælles Ø-Gruppe-Betegnelse ,Islandes“ paa Modena-Koriet 
som Dublet til dets „Islanda“ (Iscant), er klart nok”. Der er derfor Grund 
til at tro, at Navnene Frislanda, Grislanda, Islanda og Iscant (-scaut) paa det 
portugisiske Sokort og Zeno-Kortet alle fire er Navne paa Island, fremkomne 
ved Dubleringer og Kombinationer af sydeuropæiske Sokort i Tiden 1350 — 
1550. Nicolo Zeno har rimeligvis taget alle disse Øer samt Neome, Podalida 
og maaske ogsaa Estland fra et portugisisk Søkort fra det 16. Aarhundrede 
af samme Type som det i Service Ba JU og blot føjet en Del 
Navne til fra Olaus Magnus’ carta marina. 
Fra denne portugisiske Kilde stammer rimeligvis ogsaa Zeno- 
Kortets Grønland, dog ikke udelukkende. Det er, som vi skal se, 
snarest en Kombination af en af de italienske Kopier af Clavus’ 
nyere Kort (Fig. 10 og 16) og af en portugisisk Omformning deraf. 
At en saadan har eksisteret, viser nemlig Søkortet i Service hydro- 
graphique. 
Det er, som man ser paa Fig. 68, fuldt af Stednavne, der skriver 
sig fra et Kort af den yngre Clavustype i dens uforvanskede Form 
Se Studi italiani di filologia indo-iranica. Vol. 5, Suppl. Bologna 1908. 
Se BJORNBO & PETERSEN, Anecdota Cartographica, Tab. 1. 
BEAT. „Grislanda“ er Island antog JAPETUS. STEENSTRUP, Zeniernes Reiser i Norden, 
Kbhvn. 1883, S.-112. 
1 
9 
3 
