330 AXEL ANTHON BJORNBO. 
(A-Typen). Det har nemlig i Modsætning til B-Kortene (Fig. 19) 
Navnene fra Folkeviseverset 1 den rigtige Orden, har fordærvede 
Navneformer som gum, der kun kan forklares ved A-Kortenes ghi 
(A, = Cod. Vat. Urb. 274) eller yhi (A, = Zamoiskikortet), og har 
Navnet hoen, der mangler paa samtlige B-Kort'. Mindre afgørende 
er Manglen af Navnet „Engrovelant“, som paa B-Kortene er Grøn- 
lands eneste Landsnavn. Da det portugisiske Søkort antagelig er 
ældre end Zeno-Kortet, er det efter Nicolaus Germanus’ og Henricus 
Martellus’ Tid (sl. S. 129—152) det ældste Kort, hvor A-Kortenes 
grønlandske Stednavnerække møder os. At det skulde have faaet 
sine grønlandske Navne fra Zeno-Kortet er ikke udelukket, men 
grumme usandsynligt. Zeno-Kortets CROLANDIA kan f. Eks. daar- 
ligt forklares som Model for Søkortets rigtigere GRVLANDA, der- 
imod kan begge Navne forklares som lette Forvanskninger af Grund- 
formen GROLANDIA. Zeno-Kortets „Chä рш/ kan næppe forklare 
Søkortets tilsvarende „Cabo ham“, hvor „Cabo“ er Oversættelse af 
„promontorium“; derimod kan dette „Chä“ saa godt forstaas som en 
Sammentrækning af den portugisiske Form ,,C[abo]ham". Søkortets 
Gentagelse af Navnet „Driuer“ (Rio diuer længst mod Nord og R. 
duuer paa den rigtige Plads som paa Zeno-Kortet Diuer fiumen) 
lader sig ogsaa vanskelig forklare ud fra Zeno-Kortet. Den mindre 
Ø Grønland (Groclante) kan ikke være taget fra Zeno-Kortet, hvor 
den mangler, men forudsætter ialtfald, at dette af Søkortets Tegner 
skulde være kombineret med et andet Kort, om det havde været 
Model for Søkortet. Endelig er der det mærkelige St. Thomas 
Kloster (Zeno-Kortets „S. Tomas zenobium“), som i en ganske til- 
svarende Form genfindes i Søkortets „Santo thomas zenob[io]*?. At 
det latinske Ога for Kloster ,caenobium“ her er stavet med z, skulde 
efter romanske Filologers Sigende "snarere tyde paa spansk eller 
portugisisk end italiensk Oprindelse af Navnet, om end Brugen af z 
var mere almindelig i venetiansk Dialekt end ellers i Italien. Ordet 
zenobio var i ældre Tid brugt paa den spanske Halvø, om end 
monasterio ligesom i Italien var det almindelige Ord. I sin italien- 
ske Text skriver Nicolo Zeno stadig ,monasterio“. Søkortets Terra 
inconhita, som svarer til Zenos terre incognite, viser intet. 
Har vi bedømt den ikke helt klare Kildesammenhæng rigtig, er 
altsaa den Type for Grønlands Fremstilling, som møder os hos 
Mercator 1569 og, saa vidt man kan se, ogsaa 1554, ældre end Zeno- 
Kortets, og derfor maa vi foreløbig skyde det sidste til Side, holde 
7 Se BJoRNBO & PETERSEN, Clavusmonografi, Bilag 3. 
” Paa Søkortet staar tydeligt ,Zenob“ Om der staar „io“ bagefter, er derimod 
usikkert. 
