ALMINDELIG OVERSIGT å 



N. Br. (Fig. 1 ), hvor Udløbet fra de indenfor liggende store Fjorde, i Forbindelse med 

 Landets Bøjning, i Reglen i Aug.— Sept. frembringer Aabning og Spredning i Isen. 



Under den lange Drift sydefter er Isen, naar den kommer til Kap Farvel, 

 ved Afsmeltning og Paavirkning af Vind, Sø og Strøm reduceret betydelig i Vo- 

 lumen, men store Masser passerer endnu dette Forbjærg og søger op langs Grøn- 

 lands Vestkyst, hvor de undertiden kan blokere Kysterne helt op til Godt- 

 haab paa 64° N. Br., ja enkelte Aar endnu højere, indtil de af Vind og Strøm 

 føres vestpaa i Davis Strædet og efterhaanden gaar til Grunde. 



Ve stis kaldes den Is, som kommer fra de isfyldte Sunde Vest for Grøn- 

 land ogBaffins Bugt. Den er ikke saa svær som Storisen, har en jævnere Over- 

 flade og føres med Strømmen sydpaa, i størst Masse under Baffins Landets 

 Kyster, men den kommer i Foraarsmaanederne tæt ind under Grønlands Vest- 

 kyst helt ned til 69°, ja undertiden endog til 66° N. Br. Den træffes hele Aaret 

 rundt i den vestlige Del af Davis Strædet. 



Vinteris er den Is, der om Vinteren dannes langs Grønlands Kyster og i 

 Fjordene; den opnaar langtfra den Mægtighed som Storis og Vestis, men hvor 

 den ligger fast, forhindrer den Besejling. I Grønlands sydlige Del sker dette kun 

 i de indre Farvande, i Nordgrønland derimod ligger Vinterisen undertiden langt 

 ud til Søs. Den dækker f. Eks. i Reglen hele Disko Bugt fra Tiden efter Nytaar 

 til helt hen i Maj eller Juni Maaned. Den har stor Betydning for Erhvervs- og 

 Samfærdselsforholdene i Nordgrønland, idet den slaar Bro over samtlige Fjorde 

 og Sunde og bevirker, at man med nogenlunde Lethed kan færdes med Hunde- 

 slæde fra Bosted til Fangstplads og fra Koloni til Koloni, til langt ind paa For- 

 aaret. I det Indre af Fjordene opnaar Isen en Tykkelse af henved 3 / 4 m. I de ydre 

 Farvande er Tykkelsen meget afhængig af Vejrliget, idet Isen over store Stræk- 

 ninger kan bryde op, naar Føhnstormene (se S. 36) sætter ind med Mild- 

 ning i Temperaturen. Nord for 70° Br. kan man ikke gøre Regning paa at Vin- 

 terisen er bortsmeltet før i Juni — Juli Maaned. 



Isfjælde. Foruden de ovennævnte Ismasser, finder man hele Aaret rundt 

 langs Grønlands Kyster kolossale Isfjælde (Fig. 3 og 4) drivende for Vind og 

 Strøm; angaaende disse og deres Oprindelse henvises til nedenstaaende Afsnit 

 om Indlandsisen. 



TERRÆN 



Vort Kendskab til Grønland er i de senere Aar betydelig forøget, idet selv 

 de for Is vanskeligst tilgængelige Kyster som Nord- og NO. -Kysten er kortlagt. 

 Grønlands Omrids er altsaa bestemt, men der er langt igen til, at Yderlandet 

 er undersøgt. Paa de mest utilgængelige Steder har Undersøgelserne nærmest 

 strakt sig over Kystlinien, medens de beboede Egne er berejst af talrige Under- 

 søgelsesekspeditioner. Inde i Landet, hvor al Passage maa ske til Fods, lægger 

 ubestigelige Fjælde og uvejsomme Passager store Hindringer i Vejen for Lan- 

 dets Undersøgelse, ligesom store Strækninger ligger dækket under Is og Sne. 



Grønland er et udpræget Bjærgland, hvis Hovedmasse dannes af Bjærgarter 



A* 



