12 ALMINDELIG OVERSIGT 



uudgrundelige i Verdens forunderlige Økonomi. Isfjældene kan antage alle mulige 

 fantastiske Former, som store Paladser med mægtige Taarne, gennembrudt af 

 store Hvælvinger, overbygget med kunstfærdigt opbyggede Brokonstruktioner m. rø. 



Disse Aflæggere fra Indlandsisen, som kan se saa indbydende ud, er ikke 

 altid saa gode at komme i Nærheden af; ofte rager en stor Isfod langt ud under 

 Vandet som et undersøisk Rev, der med sine skarpe Kanter kan være farlig 

 for Baade. Men værre er det, naar Isfjældet pludselig giver sig til at kalve. Da 

 Afsmeltningen under Vandet er betydelig større end over Vandet, hænder det 

 ikke sjældent, at Ligevægten forstyrres, saa at Kolossen vælter rundt og sætter 

 Vandet i Oprør. Derved brækker store Isstykker fra og kastes med Fart ud imod 

 Omgivelserne, saa at Skibe og Baade kan stedes i Fare. 



Isfjældenes Dimensioner er meget forskellige, störst er de selvfølgelig 

 straks efter, at de har løsrevet sig fra den faste Is. I Jakobshavns Isfjord er en 

 enkelt Gang maalt et Isfjæld med en Højde af 137 m (Drygalskis Grönlands Ex- 

 pedition S. 381), men saa høje Isfjælde hører til Undtagelserne. Samme Sted 

 er flere Gange maalt Isfjælde med Højder indtil 100 m. I det aabne Hav er det 

 sjældent, at møde Isfjælde, der er højere end 50 à 60 m. Enkelte, dog ikke særligt 

 store Isfjælde er det lykkedes at opmaale, et af disse, som stod paa Grund paa 

 en Vanddybde af 240 m, havde følgende Dimensioner: Middelhøjde over Vandet 

 41 in, Grundfladens Areal i Vandlinien ca. 60 000 m 2 , Volumen af den over Van- 

 det liggende Del ca. 2,4 Millioner m 3 . Efter Forsøg, der er anstillet af Steenstrup 

 (M. o. G. IV. S. 112), er Forholdet mellem Volumen af den over Vandet beliggende 

 Del og det hele Volumen som 1 til 8,41. Efter dette Forhold vil det hele Volu- 

 men af ovennævnte Isfjæld være over ca. 20 Millioner m 3 . I Scoresby Sund 

 paa Østkysten af Grønland antager Isfjældene særligt store Dimensioner, og 

 Ryder har under sin Overvintring her opmaalt et Isfjæld, hvis samlede Volu- 

 men beregnedes til 53 Millioner m 3 (M. o. G. XVII. P 62) eller for at overføre 

 dette Tal paa mere anskuelige Forhold, saameget Is, som der skal til for at dække 

 Øen Amager med et Lag af ca. 10 m Tykkelse. 



Forholdet imellem et Isfjælds Højde over Vandet og Dybde under Vandet 

 kan ikke bestemt opgives, da det er afhængigt af, hvor stor Udstrækning den 

 under Vandet liggende Del har. Efter de hidtil herover anstillede Undersøgelser 

 varierer dette Forhold imellem 1 /з og Ve- — 



Foruden de ovennævnte Isfjælde strømmer der aarligt store Mængder af 

 mindre Isstykker, den saakaldte Kalvis, ud gennem Fjordene. Den sønder- 

 brydes fra Bræ og Isfjælde under Kalvningen og kan til Tider optræde i saa 

 store Masser, at hele Fjorden kan være saa opfyldt heraf, at al Passage i denne 

 er umulig. Om Vinteren, naar Isen har lagt sig fast over Fjord og Hav, bliver 

 saa vel Isfjælde som Kalvis forhindret i at drive til Søs. Da Bræens Produktivitet 

 er noget nær ens Sommer og Vinter, bliver Resultatet, at Isfjælde og Kalvis i 

 Isf jordens inderste Del sammenstuves i store Masser. Efterhaanden som Kalv- 

 ningerne foregaar, brydes Fjordisen, og den inderste Del af Fjorden forvandles 

 til et vildt Kaos af sammenpressede og ovenpaa hinanden skruede Ismasser i 



