ALMINDELIG OVERSIGT 13 



alle Størrelser, fra store Isfjælde til mindre Kalvismasser. Hvor langt ud fra 

 Bræenden denne Sammenstuvning strækker sig, er afhængig af Bræens Produk- 

 tivitet og Fjordisens Modstandsevne, men da denne i et og samme Aar er meget 

 nær ens over en større Strækning, kan man faa et omtrentlig Maal for Bræens 

 Produktivitet gennem den Afstand fra Bræenden, i hvilken Fjordisen er brudt. 

 Ved en af de store Isf jorde i ÜmanaK Fjorden, store KarajaK, var denne Af- 

 stand i 1892 8 km, medens den ved flere mindre produktive Isfjorde var 1 à 1 х /г 

 km. Naar Foraaret kommer, og Fjordisen bryder op, kommer der Luft for de 

 sammenstuvede Ismasser, »Isf jorden skyder ud«, som det kaldes, det vil sige, 

 Isfjælde og Kalvis bevæger sig som en ustandselig Strom udefter, saa at al Skibs- 

 fart og Passage ad Fjorden i flere Dage forhindres (PL LXXII, Fig. 3). 



Ved Jakobshavns Isf jord liggeruden for Fjordmundingen en »Isf jældsb)anke«, 

 som den kaldes (PL LV, Fig. 5 og 6), det vil sige en Hævning af Havbunden, som 

 bevirker, at alle de ved Bræen dannede Isfjælde løber paa Grund og bliver staa- 

 ende, undertiden i Aarevis, indtil de ved Afsmeltning og Kalvning er blevet saa 

 lette, at de kan flyde over Grunden. De paa Grund staaende Isfjælde ligger som 

 en Prop i Mundingen og stopper som Regel for alle de Ismasser, som med Strøm- 

 men søger udefter. Dette bevirker, at selve Fjorden næsten altid er fyldt med 

 Kalvis helt ind til Bræen, og at Passage over Fjorden medBaad i Reglen er umulig. 

 Naar et eller flere af de paa Grund staaende Isfjælde kommer til at flyde, driver 

 de ud i Disko Bugten og giver Luft for de indestængte Masser. Fjorden skyder 

 ud! Isfjælde og Kalvis spreder sig i store Mængder over Disko Bugten, og denne 

 Udskydning er ikke indskrænket til Foraarstiden, som den ovenfor anførte, men 

 den kan finde Sted til enhver Tid af Sommeren og kan derfor være til betydelig 

 Gene for Skibsfarten og al anden Trafik. 



Antallet af Bræer, der kommer fra Indlandsisen i hele Grønland, er meget 

 stort (over 200) 1 ), men de allerfleste af disse er kun lidet produktive. Hertil kom- 

 mer, at Produktionsevnen af de allerfleste Bræer paa Øst- og Nordvestkysten 

 kun er lidet kendt. Paa Vestkysten fra Melville Bugten til Kap Farvel findes 

 ialt 56 Isfjorde, men af disse er der kun 9, der kan kaldes Isfjorde af 1. Klasse, 

 d. v. s. saadanne, som producerer de største Isfjælde. Disse er: 



Sugar Loaf Bugtens nordlige og sydlige Isbræ 74°15' og 73°57' N. Br. 



Gieseckes Isfjord 73°30' — 



Uperniviks Isfjord 72°53' — 



Rinks Isstrøm med Umiamåko 71°40' — 



Itivdliarssuk 70°47' - 



Store KarajaK 70°23' — 



Torssukåtak 70°02' - 



Jakobshavns Isfjord 69°10' — 



Sermilik Isfjord 61°13' — 



') Det nøjagtige Tal er det ikke muligt at opgive, da det mange Steder beror 

 paa et rent individuelt Skon, om den fremadskridende Ismasse skal betragtes som 

 een enkelt stor eller muligvis mange mindre Bræer. 



31ШТ 



RAR Y 



/ 'S 



