ALMINDELIG OVERSIGT 17 



sender en Mængde lokale Bræer ned ad de stejle Fjældsider til Dale og Fjorde. 

 Paa Sydspidsen af Øen ligger Nordgrønlands Hovedstad Godhavn. Flere Ste- 

 der paa Øen findes Kulbrud, som benyttes af de indfødte. Sydost for Di sk o 

 ligger den store, brede Havbugt Disko Bugt, som strækker sig langt ind i 

 østlig Retning og staar i Forbindelse med Vaj gat. 



Yderlandet indsnævres af Disko Bugten til 30 à 40 km Bredde, og bestaar af 

 Gnejs Fjælde af middelmaadig Hojde, med den sædvanlige, bølgede Overflade. 

 Flere mindre Fjorde gaar tæt op til Indlandsisen, og to store Isf jorde, Torssukåtak 

 og Jakobshavnslsfjord, munder ud i Bugten, der til Tider næsten fyldes af Is- 

 fjælde og Kalvis. Ud for Torssukåtak Isf jord ligger en Del Øer, blandt hvilke 

 den 660 km 2 store Arveprinsens Ejland dominerer ved sin Størrelse og 

 sine forholdsvis høje Fjælde (600—800 m). Paa Vestsiden af Øen ligger Kolonien 

 Ritenbenk i Nærheden af et mægtigt Fuglefjæld, og noget sydligere, om- 

 trent midt i Disko Bugten, ligger Kolonien Jakobshavn, tæt Nord for Isf jorden 

 af samme Navn, der tilkendegiver sig ved de mægtige Isfjælde, som stadig staar 

 paa Grund paa den i Mundingen liggende Isfjældsbanke (jvf. S. 13). 



Disko Bugtens sydøstlige Del kaldes Sydost Bugten, og ved Indløbet til denne 

 ligger Kolonien Christianshaab ret venligt ved en lille Vig bag en fremsprin- 

 gende Odde. 



Yderlandet fra Disko Bugten til Nunarssuit. 



Syd for Disko Bugt bliver Yderlandet bredere og naar sin største Bredde 

 (185 km) omtrent paa 67° Br. I den nordlige Del af Egedesminde Distrikt 

 er Fjældene lave, alle skarpe Former er udviskede, og indtil 68° Br. træffer man kun 

 af og til Fjælde, der naar Hojder paa 250 m. Yderkysterne bestaar af lange Ræk- 

 ker Øer, der ligger ordnet i aflange Rygge som Fortsættelse af Fastlandets Halvøer. 

 Fastlandet hæver sig lidt østefter og er gennemskaaret af flere mindre og et Par 

 storre Fjorde, blandt hvilke den ene, Arfersiorfik Fjorden, forgrener sig i 

 flere Arme, der gaar helt ind til Indlandsisen. 



Paa begge Sider af den 68. Breddegrad findes en Mængde større og mindre 

 Fjorde skilt fra hinanden ved Overbæresteder, der som Regel er saa lave, at en 

 Sænkning af Landet vil forvandle mange af de mellemliggende Halvøer til Øer 

 og Fjordene til et stort sammenhængende Fjordkompleks. Den største af de her- 

 værende Fjorde Nordre Strømfjord eller NagssugtÔK strækker sig med 

 talrige Forgreninger ind til Indlandsisen. Den sydlige Arm af denne Fjord fører 

 ind til nogle af de bedste Rensdyregne i Grønland og benyttes en Del af Rensjæ- 

 gere fra de omliggende Distrikter, men Rejsen besværliggøres meget ved at de 

 inderste ca. 41 km af Fjorden er fuldstændig udfyldt med Slam, saa at selv de 

 fladbundede Konebaade og Kajakker kun med stor Mbje kan arbejde sig frem 

 gennem de i Leret udformede Elvlejer. Nord for denne Fjord ligger den henimod 

 50 km lange Gieseckes Sø, som ved en ca. 2 km bred og 22 m høj Landtange 

 er skilt fra Havet og i en tidligere Jordperiode har været Fjord. 



Syd for Nordre Strømfjord hæver Fjældene sig til betydelige Højder, 



Danek Grønlund. I. В .--— - -— -»«-. 



>*, 



