40 



ALMINDELIG OVERSIGT 



lem Vinterens absolut højeste Temperatur og Vinterens Middeltemperatur be- 

 løber sig for Ivigtût til 2IV2 og for Upernivik til 36°, og det maa tilføjes, 

 at det ikke er et enkelt Aar, at saadanne store Variationer forekommer, de er 

 tværtimod almindelige. Som Eksempel paa store Afvigelser fra det ene Aar til 

 det andet skal anføres. I Upernivik var den højeste Temperatur i Februar 1891 

 -i-21°, næste Aar i samme Maaned ca. + 14°. I Februar 1894 var den -7- 16° og 

 næste Aar -f lö 1 /^ - 



Antallet af Frostdage i et Aar er jævnt stigende nordefter og er i Gennemsnit. 



Ved Ivigtût 208 Dage. 



- Godthaab 243 — 



Jakobshavn 256 — 



- Upernivik 290 — 



Kun i den syduge Del af Landet er man som Regel fri for Frost i Sommer- 

 maanederne. 



Luftens Tryk er meget varierende. Middellufttrykket for Aaret er jævnt 

 stigende nordefter, 754,5 mm ved Ivigtût og 758,1 mm ved Upernivik. For- 

 skellen mellem den højeste og laveste Barometerstand er meget stor. Ved Ivig- 

 tût er der maalt Stande paa henholdsvis 785,8 og 709,2. 



Vindforholdene i Vestgrønland er kendelig forskellige om Sommeren 

 og i de andre Aarstider. I disse er de østlige Vinde de fremherskende, medens 

 Vinde fra sydlige til vestlige Retninger er de hyppigste om Sommeren. I Fjor- 

 dene blæser det i Reglen enten ind i eller ud af Fjordene. I Mellemgrønland kan 

 det især med østlige Vinde og klart Vejr blæse stormende ud af Fjorden, skønt 

 det kan være næsten Stille Nord og Syd for. 



Vindstyrken er gennemsnitlig ringe, og der indtræffer ofte stille Vejr. 

 Stormenes Antal er hyppigst om Vinteren og er i Reglen mellem 7 og 10 om Aaret. 

 Navnlig sydlige og østlige Vinde blæser op til Storm, for Uperniviks Vedkom- 

 mende dog Vinde fra Syd og Sydvest. 



Nanortalik danner i saa Henseende en Undtagelse, idet den har ca. 18 

 Stormdage om Aaret, og de haardeste Storme kommer fra nordlige og vestlige 

 Retninger. 



Nedbøren i Vestgrønland ses af Tab. 3. 



Tabel 3. Nedbør. 



