ALMINDELIG OVERSIGT 49 



forenede Staters Lavland, muligt med et alpint Element paa Bjærgene. Det 

 forste Spørgsmaal er nu, om denne Flora er blevet totalt udryddet af Istiden, 

 eller om nogle præglaciale Elementer har kunnet overleve denne. Herom, saavel 

 som om Indvandringshistorien og -Vejene er der i 1890—91 ført en indgaaende 

 Diskussion mellem Warming og Nathorst, men den førte ikke til et definitivt 

 Resultat, fordi meget af det Materiale, den maatte hvile paa, da var altfor ufuld- 

 stændigt. Siden er der fremkommet meget betydningsfulde Bidrag til Kend- 

 skabet af Floraen, baade inden for Grønland og i Nabolandene, og til disse Egnes 

 geografiske og glacialgeologiske Forhold. Og selv om navnlig vort Kendskab til 

 de nærmest liggende Dele af arktisk Amerika endnu kun er fragmentarisk, kan 

 det dog være rimeligt at tage Sporgsmaalet op igen. De efterfølgende Betragt- 

 ninger maa dog kun anses for nærværende Forfatters rent foreløbige Skøn. En 

 Dokumentering af de fremsatte Anskuelser vilde langt overskride den Plads, 

 der her kunde tilstaaes dette Afsnit, og det er muligt, at de her anførte Procenttal 

 ved nøjere Studium maa modificeres noget. 



Kunde Floraen holde sig efter Istiden? Spørgsrnaalet, om Grønland 

 under Istiden har været helt dækket af Is eller ej, har ofte været rejst. Der findes 

 paa begge Kyster, ikke alene i det sydlige, men højt op, Fjælde, som i deres Ydre 

 fremviser en hel anden Karakter end Underlandet. De er ikke afrundede af Isen, 

 viser ingen Skurestriber, men har skarpe Kamme og spidse Tinder, tydeligt præ- 

 gede af den sækulare Vejrsmuldring. Følgelig har man ment, at Isbedækningen 

 kun rakte saa langt, som til Grænsen mellem det afrundede og det »alpine«, og at 

 følgelig disse Toppe altid havde raget op over Isdækket. Herimod indvendes fra 

 anden Side, at vi har den samme Forskel i Randene af de Plateauer, der er høje 

 nok, og dog vil man paa Toppen her finde fremmede Blokke aflejret, skønt 

 Underlaget totalt mangler de glacierede Former. Forklaringen er den, at disse 

 høje Randpartier eller høje isolerede Massiver ved Kysten, selv om de har været 

 dækkede en Gang, er bleven tidligere isfri end det øvrige. Som Nunatakker over 

 den langsomt tilbageskridende Indlandsis har de været udsat for den voldsomste 

 Vejrsmuldring, vi kender, og den har totalt fjernet alle glacierede Præg. Derfor 

 er Manglen af de afrundede eller skrammede Overflader, ja selv Manglen af Mo- 

 rænelag intet Bevis, medens en fremmed Flytteblok er et afgørende Bevis for det 

 modsatte. Og af saadanne er der allerede talrige positive Iagttagelser fra meget 

 betyd ebge Højder. For vort Spørgsmaal vil det derfor være det forsigtigste at 

 antage, at hele den præglaciale Flora har været udryddet af Istiden. 



Men selv om der skulde have eksisteret isfri Toppe under den maksimale 

 Isbedækning, har heller ikke det nogen stor Betydning for vort Spørgsmaal. 

 De har utvivlsomt nok huset nogle Planter, men efter det Kendskab, vi nu har til 

 de enkelte Arters Minimums Livskrav, kan vi med Sikkerhed sige, at her kun kan 

 blive Tale om en ret ringe Del af Floraen. 



Floraens Indvandring. Grønlands Flora er et broget Tæjjpe med Rending 

 fra Syd og Nord, Islæt fra Vest og Øst. Hver »Traad« har sin Farve, og i omtrent 

 hver Breddezone eller i hver Højdezone finder vi dem alle, men i ideligt vekslende 



Dansk Grønland. I. D 



