58 ALMINDELIG OVERSIGT 



teriale blevet bearbejdet. Det ligger i Sagens Natur, at det største Arbejde er 

 udfort af Danske; men ogsaa andre Nationer har foretaget Undersøgelsesrejser, 

 især Sverige, Tyskland og Amerika. 



Der foreligger fra nyere Tid to Hovedværker over den grønlandske Dyre- 

 verden: det ene er »Conspectus Faunæ Groenlandicæ« (Meddel, om Grønl. Bd. 21 — ■ 

 23), det andet er Værket om den Dan ske »Ingolf «-Ekspedition, hvoraf ganske 

 vist endnu kun ca. Halvdelen er udkommet, og som tillige omfatter Farvandene 

 om Island og Færøerne. Disse to Værker skal efter Planen indeholde alle de Arter, 

 der overhovedet er kendt fra Grønland; men for de enkelte Dyregruppers Ved- 

 kommende foreligger et meget stort Antal Specialafhandlinger, hvoraf en Mængde 

 er trykt i Meddel, om Grønland og i Dansk Naturhistorisk Forenings Viden- 

 skabelige Meddelelser. 



Antal af kendte Arter. Selv om man ser bort fra Indlandsisen, hvor man 

 kun træffer enkelte omstrejfende Pattedyr eller Fugle, er det grønlandske Fast- 

 land ikke lige godt undersøgt over det hele. Bedst kendt er selvfølgelig Dyre- 

 verdenen i det danske Koloniomraade paa Vestkysten og ved Angmagssalik; dog 

 er ogsaa Distrikterne om Scoresby Sund og derfra op til ca. 77° N. paa Østkysten 

 (Danmark-Ekspeditionens Omraade) temmelig godt undersøgt, medens hele Nord- 

 kysten 0. f. Grant Land og den sydligste Del af Østkysten (S. f. Angmagssalik) 

 er næsten ukendt i zoologisk Henseende. Af Ferskvandsdyr foreligger kun spredte 

 og gennemgaaende temmelig planløse Indsamlinger. 



Derimod er den marine Dyreverden nogenlunde godt kendt, selv om der og- 

 saa paa dette Omraade utvivlsomt vil være meget at gøre i Fremtiden. 



Enkelte af Dyrerigets Hovedafdelinger (Krybdyr, Padder, Tusindben) findes 

 ikke i Grønland. 



Tallet af grønlandske Dyrearter maa i Øjeblikket sættes til ca. 2850; men 

 der er ingen Tvivl om, at dette Tal i Fremtiden vil blive meget stærkt forøget, 

 især m. H. t. Arter af ringe Størrelse. Der er af Hvirveldyr fundet ca. 260 Arter, 

 af Leddyr ca. 1171, af Bloddyr 249, og af andre hvirvelløse Dyr 1361. Nærmere 

 specificeret er Tallene saaledes: Pattedyr 30, Fugle ca. 150, Fisk ca. 100; Krebsdyr 

 og Havedderkopper ca. 610, Insekter 437, Arachnider (Edderkopper, Midder o. 

 lg.) 124; Muslinger 81, Scaphopoder 5, Placophorer 5, Snegle 146, Blæksprutter 

 12; Pighuder 88, Meduser og Blæregopler 39, Goplepolyper 88, Svampe 155, Koral- 

 dyr o. lg. 21, Mosdyr o. lg. 155, polychæte Orme 168, Bændelorme 42, Ikter 20, 

 Brachiopoder 6, Hjuldyr 89, Søpunge ca. 30, Protozoer 340 (Monothalamier 20, 

 Foraminiferer 121, Heliozoer 1, Eadiolarier 74, Flagellater ca. 16, Dinoflagellater 

 56, Ciliophorer 52). 



Land- og Ferskvandsfaunaen. 7 Arter Landpattedyr findes i Grønland. 

 (Mus og Rotte medregnes ikke, da de er indførte og ikke kan leve uden Tilhold 

 i menneskelige Boliger, og Isbjørnen maa efter sin Levevis henregnes til de ma- 

 rine Arter.) Landpattedyrene er Moskusokse, Rensdyr, Lækat, Polarræv, Po- 

 larulv, Snehare og Halsbaandlemming. 



Moskusoksen (Ovibos moschatus Zimm.) findes kun i den nordligste Del af 



