60 ALMINDELIG OVERSIGT 



den eller kan endog æde Bær. Lækatten findes kun i den nordligste Del af Lan- 

 det, paa de samme Steder som Lemmingen. 



Alle de her nævnte Pattedyr undtagen Rensdyr og Moskusokse udviser lige- 

 som flere af Fuglene (f . Eks. Sneugle, Jagtfalk, Ryper, Snespurv) det fælles Træk, 

 at de er hvide om Vinteren: for Rovdyrene opnaas derved, at de lettere usete 

 kan liste sig ind paa deres Bytte, medens paa den anden Side de planteædende 

 Dyr vanskeligt opdages af deres Fjender. — 



Af de ca. 150 Fuglearter, der hidtil er fundet i Grønland, kan ikke mere end 

 ca. et halvt Hundrede Arter regnes for hjemmehørende (ynglende) i Landet, og 

 kun 10 af disse er ikke fast knyttet til Søen. Disse er Fjeldrype (Lagopus mu- 

 tus Montin), Ravn (Corvus corax L.), Laplandsværling (Emberiza lapponica L.), 

 Snespurv (E. nivalis L.), Graasisken (Gannabina linaria L. var. rostrata Coues 

 & var. canescens Autorum), Stenpikker (Savicola oenanihe L.), Skærpiber (An- 

 thus aquaticus Bechst. var. ludovicianus Gmel.), Sneugle (Nyctea nivea Thunb.), 

 Jagtfalk (Falco gyrfalco L. typicus & var. islandicus Gmel. ex Briss. & var. can- 

 dicans Gmel.) og Vandrefalk (F. peregrinus Tunst. var. anatum Bonap.). Lige- 

 som mellem Pattedyrene findes der altsaa mellem Fuglene baade Planteædere 

 og Rovdyr. Til Nød kan man til Landfuglene ogsaa regne Havørnen (Haliaëtus 

 albicilla L.), selv om den ofte søger sit Bytte til Søs, idet den kan tage Sæler 

 og Ederfugle; men dens Yndlingsbytte er dog Laks, som den slaar ned paa i 

 Vandet. 



Mellem Landfuglene er Rypen (Fig. 63) den eneste af nogen økonomisk Be- 

 tydning; den er almindelig langs hele Kysten og kan ofte optræde i store Flokke. 

 Om dens Betydning for Jagten se de enkelte Handelsdistrikter. Den grønlandske 

 Rype afviger i visse Smaatræk fra den evropæiske Art; derimod synes Ravnen 

 i sin grønlandske Form at være identisk med den evropæiske. Ravnen er for 

 en stor Del Aadselæder: den indfinder sig sammen med Ørne, Ræve og 

 Bjørne, hvor der ligger Aadsler; Muslinger og andre haardskallede Dyr kan 

 den knuse ved at flyve op med dem og da lade dem falde ned mod en 

 Klippe; smaa Sælunger eller maaske Rensdyrkalve skal den kunne dræbe. 

 Af Smaafuglene findes Graasisken og Snespurv i alle Kystegnene, ofte endog 

 ved Møddingerne paa Bopladserne; Snespurven er inde mellem Husene, i hvert 

 Fald i Sydgrønland, næsten Uge saa almindelig som Spurven hos os. Den er 

 ikke til at skelne fra sin europæiske Form og er ens over hele Grønland; der- 

 imod optræder Graasiskenen i en mørkere sydlig og en lysere nordgrønlandsk 

 Varietet. De to Falkearter og Sneuglen kan findes overalt, den sidste dog mest 

 i den nordlige Del af Landet. 



Af Krybdyr og Padder findes ingen; derimod indeholder de ferske Vande 

 nogle Fisk. Den vigtigste af disse er Laksørreden, i Almindelighed kaldet 

 Laks (grønl. eicaluk, Salmo alpinus L.) (Fig. 71), ikke at forveksle med vor Laks 

 (Salmo salar L., i Grønland kaldet Skællaksen), der paa Grund af sin langt mindre 

 Talrighed ikke har nogen særlig Betydning. Laksen findes i rindende Vand over 

 hele Grønland; den er noget mindre end vor Laks og har mindre rødt Kød, men 



