ALMINDELIG OVERSIGT 81 



Eksemplar allerede var stærkt paavirket af evropæisk Teknik. Den nuværende 

 er kortere og bredere i Sporet end Kap Yorkernes, og takket være det gode Mate- 

 riale og det bedre Værktøj kan Medesnuden krumme sig op over Tværtræs- ' 

 planet. Den udviser . talrige Smaaforskelligheder i Konstruktion og Dimensioner, 

 saa at man til Nød kan skelne de forskellige Egnes Typer fra hinanden (se Indl. 

 Fig. 31, Beskr. I, S. 35). Syd for Holsteinsborg Distrikt findes Slædekorsel ikke 

 nu, og det er tvivlsomt, om den her nogensinde har eksisteret, da her kun findes 

 farbar Is i Fjordene, og da Sneen her ikke saadan fyger sammen og bliver fast 

 som længere nordpaa. Dog bruger Angmag.salikkerne en lille tarvelig Slædeform 

 (se Indl. Fig. 32), medens de jordfundne Slæder fra Nordøstgrønland stod den 

 nuværende vestgrønlandske Slæde nærmere. 



Mederne var i gamle Dage skoede med Benstykker af Renstak eller Hval- 

 ben, sjældnere med Barder, og lejlighedsvis træffes dette, endnu, om end Jern- 

 eller Staalskinner nu er det almindelige. Desuden forsyner Kap Yorkerne og Uper- 

 nivikerne Medens Underkant med et Isovertræk, naar de kan være sikre paa, 

 ikke at komme paa snebart Land eller Skrueis. Isen giver nemlig den mindste 

 Friktion mod tør, sammenføget Sne, som der f. Eks. findes paa Indlandsisen. 



Konebaaden (Indl. Fig. 28) bruges som Transportmiddel til Søs. Dette 

 Navn har den faaet, fordi den i Grønlands sydligere Egne kun roes af Kvinder, 

 dog med en Mand som Styrer. Det er en fladbundet Pram, bestaaende af sammen- 

 syede svære Sælskind, der i raa Tilstand er trukne over og fastsurrede til et Træ- 

 skelet. Dette er samlet ved Surring af et stort Antal Træstykker, hvis Konstruk- 

 tion og Sammenføjning er saadan, at den fornødne Stivhed opnaaes ved de raa 

 Huders Krympning under Torringen. Baaden roes med 2 — 6 lange Aarer og sty- 

 res med en kortere. I ældre Tid brugtes den ogsaa til Hvalfangst og »pagajedes« 

 da med korte Aarer som en Kano. For Vinden kan den føre et firkantet Raasejl 

 Den er saa let, at dens Besætning kan bære den store Stykker over Land, og 

 den laster meget, men den kan naturligvis ikke bruges over aabent Hav, med 

 mindre man er ganske sikker paa Vejret under Overfarten. 



Konebaaden betyder mest for de sydligere Egne, hvor Slæden mangler. 

 Her er den jo det eneste Samfærdselsmiddel, som Kvinder og Børn kan bruge, 

 naar de vil til fremmede Egne, og den er nødvendig for Udforeisen af de regel- 

 mæssige Fangstrejser, som den lokale Erhvervsturnus kræver (se f. Eks. I, S. 325). 

 Nord paa er der færre af dem, og de betyder mindre, Hovederhvervet falder om 

 Vinteren, som ogsaa er Rejse- og Besøgstid, og Nord for Kap York kendes de 

 kun af Navn. 



Kaj akken (Indl. Fig. 19), Enmandsbaaden, er et af de mest karakteriserende 

 Elementer i Eskimoernes Erhvervskultur. Den vilde kun kunne undværes, hvor 

 der aldrig er aabent Vand, og paa saadanne Steder kan heller ikke Eskimoen 

 fæste varig Bopæl. Der er flest, og de er højest udviklede i de sydligere Egne, 

 hvor de bruges hele Aaret, længere mod Nord er Brugen mere kortvarig, og muligt 

 har ogsaa en tidligere Materialemangel her bevirket, at man nøjes med mindre 

 fuldkomne Typer. 



Dansk Grønland. I. . . F 



