JOS ALMINDELIG OVERSIGT 



Grønland, talrigst i Sydgrønland ved dybe Fjorde, der sjældent fryser til om Vin- 

 teren. Den yngler som oftest i Huler, der ikke ligger for langt fra Vandet. Ungernes 

 Antal i Kuldet er sjældent over 6, der alle er blaa som ganske smaa, medens nogle 

 hen paa Efteraaret bliver hvide. De blaa Ræve er de talrigste, men Forholdet mel- 

 lem blaa og hvide varierer meget fra Sted til Sted. 



Ræven er fredet i Tidsrummet fra 15. April til 1. Oktober, men fanges iøv- 

 rigt i Mængde for Skindets Skyld. Den er meget sky og forsigtig og derfor vanske- 

 lig at komme tillivs. De fleste Ræve fanges i Fælder af forskellig Slags, der sættes 

 paa dens Vej langs Strandkanten, med et Stykke Fisk eller Spæk som Madding; 

 hvor Lejlighed dertil gives, skydes den. I Tiaaret 1908—09 til 1917 — 18 er hjem- 

 sendt gennemsnitlig 2958 Ræveskind, deraf 1722 blaa og 1236 hvide. Fra Ang- 

 magssalik hjemsendes gennemsnitlig kun 24 om Aaret, 5 blaa og 19 hvide. 



I Sommeren 1914 er paabegyndt et Forsog paa rationel Ræveavl, idet der i 

 Godthaabsegnen er anlagt et Stutteri for Ræve. 



Haren (Sneharen) (Lepus variabilis var. glacialis), grønlandsk ukalefc, lever 

 langs alle Grønlands Kyster, undtagen paa den sydlige Del af Østkysten, men er 

 faatallig og lever spredt. Paa Kystfjældene ses den hyppigst Efteraar og Vinter, 

 om Sommeren synes den at trække længere ind i Landet og kan træffes helt ind 

 til Indlandsisens Rand. 



Som Jagtobjekt spiller den ikke stor Rolle, da Grønlænderne i Reglen ringe- 

 agter den som Fode, den skydes derfor mest tilfældigt i Forbindelse med Rype- 

 og Rensjagt og sælges til Europæerne. Dens værste Fjender er Ræven, Ørnen 

 og Uglen. 



Fangstudbytte. 



Fra de forskellige Bopladser i Grönland foreligger Fangstlister, paa hvilke 

 Fangsten af de vigtigere Nyttedyr opføres, men de er ofte saa mangelfulde og 

 upaalidelige, at de ikke kan benyttes til Grundlag for en tilforladelig Statistik. 

 Af Fangst listerne fremgaar dog tydeligt, at der er en meget betydelig Forskel 

 paa Udbyttet fra Aar til andet, saa at man ikke af et enkelt Aars Fangst kan 

 danne sig noget paalideligt Skon over Fangsten i et Middelaar. 



For at give et Begreb om hvorledes Fangstforholdene er, angives nedenfor 

 to Tabeller over disse, henholdsvis for Nord- og Sydgrønland. 



Tabellen for Nordgrønland, Tabel 15, viser Gennemsnit af Fangstresultaterne 

 i Tiaaret 1910—20 ved de forskellige Kolonier. Den er udarbejdet af Mag. 

 scient. M. P. Porsild, jvfr. de under Tabellen anførte Bemærkninger. 



For Sydgrønland kan en i PaaUdelighed tilsvarende Oversigt ikke skaffes. 

 Hosstaaende Tabel 1 6 er udarbejdet paa Grundlag af de foreliggende Fangstlister, 

 uden Anvendelse af Kritik paa disse, og angiver det ifølge disse gennemsnitlige 

 Fangstudbytte i Ti- Aaret 1908—18. 



Sammenligner man Opgivelsen i disse Tabeller med ældre Resultater, kan 

 følgende Hovedresultater uddrages: 



