114 ALMINDELIG OVERSIGT 



nye Erhverv, hvorved navnlig de Personer, som af en eller anden Grund ikke kunde 

 blive Fangere, fik en for Landet og dets Befolkning betydende Beskæftigelse. 



Tanken faldt ganske naturlig paa en mere rationel Udvikling af Fiskerierne, 

 men til Iscenesættelsen af denne savnede man et blot nogenlunde nojagtigt 

 Kendskab til Fiskenes Biologi og Vandringer langs Grønlands Kyster. I Aarene 

 1908—09 foretoges derfor fra Regeringens Side en Række Fiskeriundersøgelser 

 fra Briggen »Tjalfe«, saavel i det aabne Hav som i Fjordene, under Ledelse af 

 nuværende Professor Ad. S. Jensen. Efter de ved disse Ekspeditioner indvundne 

 Erfaringer arbejdede man videre paa Fiskeriernes Udvikling, stadig med det 

 Hovedformaal for Øje, saalidt som muligt at gribe ind i Sælhundefangsten. Ny 

 og forbedrede Fiskeredskaber og ny Fiskemetoder anvendtes, og paa de vigtig- 

 ste Fiskepladser ansattes danske Fiskere, som kunde vejlede og oplære Grønlæn- 

 derne, saavel ved Redskabernes Anvendelse, som ved Behandling og Tilvirkning af 

 den til Eksport beregnede Fisk. Siden den Tid har Fiskeri til Eksport taget et 

 betydeligt Opsving, men i Grønland gælder det mere end andet Steds, at der skal 

 Tid til at gennemføre en Sag som denne. Det kan allerede nu siges, at denne 

 Erhvervsgren har stor Betydning, særlig i Sydgrønland. 



Med Hensyn til Indhandlingen af saltet Fisk henvises til Tabel 17, S. 121. 



Langs Grønlands Kyster er der paavist henimod hundrede (92) forskellige 

 Fiskearter, men af disse er der kun 13, der har særlig Betydning for Fiskeriet. 



Fiskearter, som, foruden at egne sig til Føde for Grønlænderne, kan afgive 

 Produkter til Eksport: 



1) Hellefisk (Reinhardtiiis hippoglossoides), grønlandsk kaleralik (Fig. G4), 

 vil formentlig i Fremtiden være det bærende Grundlag for grønlandsk Eksport- 

 fiskeri, da den, paa Grund af sin overordentlige Fedme, der gør den skikket til at 

 røges som Laks, har en betydelig Salgsværdi. Den har i lang Tid været fanget 

 forskellige Steder i Nordgrønland, særlig ved Jakobshavn, men efter de nyere 

 Undersøgelser findes den i langt større Mængder i forskellige Fjorde iJulianehaab 

 Distrikt. Den forekommer tillige ved Angmagssalik. 



Fisken yngler i de store Dybder i Davis Strædet og trækker efter Yngletiden 

 ind til Grønlands Kyster, hvor den kan fanges i store Mængder, selv om Vinteren. 



Før 1903 betragtedes denne Fisk ikke som officiel Handelsvare. Kolonibe- 

 styrerne indkøbte og saltede den for egen Regning og sendte den til Danmark, 

 hvor den i røget Tilstand solgtes under Navn af »Ishavs Laks«. Fra 1903 er Hande- 

 len med Hellefisk draget ind under den administrative Handel. 



Den fanges paa Snøre og Langline, i den nyeste Tid endog Langline under 

 Isen. 



2) Helleflynder (Hippoglossus vulgaris), grønlandsk natånum (Fig. 65), 

 kommer først hen paa Sommeren ind imod Kysten, særlig paa Strækningen mel- 

 lem søndre og nordre Strømfjord og fanges her i Maanederne Juli til August. 

 Fisken, der kan blive mere end to Meter lang og kan veje over 50 kg, fiskes 

 en Del af Grønlænderne, som skærer den i Strimler og lufttørrer den til Vinter- 

 brug. Ved Taseralik i den nordlige Del af Holsteinsborg Distrikt staar under- 



