124 ALMINDELIG OVERSIGT 



ADMINISTRATION 



Fra Kolonisationens Begyndelse er Kolonierne i Grønland styret gennem 

 Handelsvirksomheden, idet der, bortset fra Missionsvirksomheden (jfr. S. 155 ff.) 

 ikke var etableret nogen egentlig Administration af Landet i almindelig evro- 

 pæisk Forstand, og først i 1905 fik den danske Rigsdag Haand i Hanke med Lov- 

 givning for Grønland. 



Før den Tid bestyredes Missionen af Ministeriet for Kirke- og Undervisnings- 

 væsenet, og andre Sager vedrørende Kolonierne af Indenrigsministeriet, gennem 

 sit specielle Organ for Grønland: Direktionen for den kgl. grønlandske Handel. 



Før 1782 fandtes der ikke noget særligt Tilsyn med de ved de forskellige Kolonier 

 ansatte Købmænd, og disse havde saa at sige Hals- og Haandsret over Grøn- 

 lænderne. 



I 1782 blev der ansat to Inspektører, henholdsvis i Syd- og Nordgrønland, 

 som oprindelig var Handels- og Hvalfangstinspektører, men efterhaanden over- 

 gik til at blive den øverste administrative Myndighed i Landet. 



Ved de enkelte Kolonier var der ansat Købmænd, som efter de til forskel- 

 lige Tider udgivne Instrukser havde en stor Myndighed over Grønlænderne, 

 medens disse selv, hverken i kommunal, strafferetslig eller i andre Henseender, 

 havde nogen som helst Indflydelse paa deres egne Sager. 



I Midten af forrige Aarhundrede optraadte en Mand paa den grønlandske 

 Arena, som i mange Henseender fik den største Betydning for Udviklingen i Grøn- 

 land. Det var Geologen, Dr. phil. H. Rink (Fig. 82). Han kom til Grønland i 1848 

 og berejste til 1852 de danske Kolonidistrikter, særlig i geografisk og geologisk 

 Øjemed (jfr. S. 164). Fra 1853—68 var han ansat i Grønland, dels som Koloni- 

 bestyrer, dels som Inspektør, og var 1871—1882 Direktør for den kgl. grøn- 

 landske Handel. Med sit store Kendskab til Landet og Befolkningen forenede 

 han en aldrig svigtende Kærlighed til Grønlænderne og en utrættelig Arbejds- 

 kraft. Hans Livsmaal var at sprede Oplysning i Befolkningen og højne den, saa 

 at Grønlænderne selv kunde tage Del i det kommunale Styre. 1 ) 



Paa hans Foranledning oprettedes Forstanderskaberne, der indførte 

 en Slags kommunal Ordning, ved hvilken udvalgte Grønlændere fik Lejlighed 

 til at deltage i Omsorgen for deres Landsmænds Vel. De organiseredes første 

 Gang i Sydgrønland 1862 i Nordgrønland 1863, og konsolideredes ved »fore- 

 løbige Bestemmelser om Grønlændernes Kasse og Forstanderska- 

 berne i Grønland« af 31. Jan. 1872. 



Princippet i Ordningen var følgende: For hvert Kolonidistrikt oprettedes 

 et Forstander skab, hvis Medlemmer bestod af saavel Danske som Grønlændere. 

 De Danske var: Præsten (Formand), Kolonibestyreren, Lægen og Handelens As- 

 sistenter. De grønlandske Medlemmer var de saakaldte Forstandere (pdrssissut), 



') Angaaende Rinks Fortjenester med Hensyn til Udbredelse af Kendskabet til 

 Grønland henvises til Afsnittet om Danske Undersøgelser i det 19. og 20. Aarhundrede. 

 (S. 164). 



