ALMINDELIG OVERSIGT 12-') 



der valgtes af deres Landsmænd i forskellige mindre Underafdelinger af Distrik- 

 tet, omfattende een eller nogle faa Bopladser. 



Forstanderen skulde, ved Siden af at meddele Oplysninger fra sit Distrikt 

 og deltage i Forhandlingerne, udenfor Møderne føre Tilsyn med hvad der fore- 

 gik i Distriktet, overholde god Orden og være sine Landsmænd til Vejledning 

 og Eksempel. 



I Forstanderskabsmoderne, der afholdtes 2 Gange om Aaret, droftedes de 

 grønlandske Anliggender, og Forhandlingerne skulde føres paa det grønlandske 

 Sprog. Endvidere ydede Forstanderskabet de indfødte, som var i Trang, den 

 nødvendige Hjælp, hovedsagelig i Varer og Materialer, dels i Form af Under- 

 støttelse, dels som egentlig Fattighjælp. De af Aarets Indkomster tiloversblevne 

 Midler fordeltes efter nærmere bestemte Regler som Udmærkelse og Opmunt- 

 ring til de indfødte Fangere og Forsørgere (den saakaldte Repartition). Indtæg- 

 terne tilvejebragtes paa lignende Maade, som efter de nuværende Love (se ne- 

 denfor). 



Forstanderskaberne afgjorde civile Retstrætter mellem Grønlænderne, af- 

 holdt Forhør i Sager om egentlige Forbrydelser og gjorde Indstilling til Inspek- 

 tøren om Straffens Art og Størrelse. 



Indførelsen af disse Forstanderskaber var en meget stor Forbedring for 

 Grønlænderne, og de virkede i flere Aar til stor Gavn for begge Parter, men der 

 var et svagt Sted, hvor Skoen stadig trykkede. Handelens og Grønlændernes 

 Interesser stod, som rimeligt er, hyppigt skarpt overfor hinanden. Inspektøren 

 skulde varetage begge Parters Interesse, og over dem igen stod Handelsdirek- 

 toren, som havde Ansvaret for, at Handelen ikke gav Underskud, og at det 

 pekuniære Udbytte blev saa stort som muligt. Dette bevirkede et skævt For- 

 hold, som hyppigt faldt ud til Skade for Grønlænderne. Rink arbejdede der- 

 for hen til at adskille Administration og Handel. Blandt andet fik han som Di- 

 rektor nedsat en Kommission, der som Mellemled mellem Ministeriet og Inspek- 

 tørerne skulde behandle de administrative Sager. I Indenrigsministeriet blev 

 disse Planer modarbejdet, og der udspandt sig en alvorlig Strid imellem disse to 

 Parter, som kom frem for Offentligheden i Bøger, udgivne 1882. Striden endte 

 med, at Rink trak sig tilbage fra Posten som Direktør og blev afløst af sin 

 Modstander, den senere Indenrigsminister, Direktor Hørring, som arbejdede i 

 modsat Retning og ophævede alle Foranstaltninger, som havde til Formaal at 

 adskille Administration og Handel. 



I 1905 blev de grønlandske Forhold taget op til Behandling i den danske 

 Rigsdag, en Behandling, som gav sig Udslag i forskellige Love, hvorefter Landet 

 nu administreres. 



Den nuværende Ordning (1920) er baseret paa Lov af 27. Maj 1908, 

 sammenholdt med Lov af 8. Juni 1912. Ifolge disse administreres Grönland af 

 »Styrelsen af Kolonierne i Grønland« under Ledelse af en Direktør, der 

 under Indenrigsministeren har den højeste Myndighed vedrorende alle Sager, 

 der angaar Kolonierne. Sager af rent indre kirkelig Art, som rituelle Spørgsmaal 



