136 ALMINDELIG OVRRSIGT 



at man har faaet Lejlighed til nøje at studere Sprogets Særegenheder. Den Mand, 

 som har haft størst Betydning for Kendskabet til det grønlandske Sprog, er Semi- 

 narielærer Samuel Kleinschmidt (Fig. 84) (født 27 / 2 1814, død 28 / 2 1886), idet han 

 saa at sige har skabt det nuværende Skriftsprog. Han udgav i 1851 en Gram- 

 matik, trykt paa Tysk, og i 1871 en fuldstændig omarbejdet grønlandsk Ordbog, 

 i hvilken den ny Skrivemaade er gennemført. Paa Grundlag af disse Arbejder har 

 Dr. Rink (Fig. 82) (se S. 124) (i »Aarb. f. nord. Oldk. og Hist.« samt i »Medd. om 

 Gr.« m. fl. St.) sammenlignet de forskellige Dialekter og paavist Sprogets vigtigste 

 Ejendommeligheder. Med de ovrige amerikanske Sprog deler det grønlandske den 

 Særegenhed at være »polysyntetisk« o: det kan ved Tilsætninger danne Ord, som ud- 

 trykker en hel Sætning. Af Ordenes oprindelige Bestanddele, »Rødderne«, er der op- 

 staaet Stammer, som hver har faaet sin bestemte Betydning. Disse Stammer er af 

 to Slags, enten selvstændige Stamord, der kan benyttes alene for sig, eller uselv- 

 stændige, Af fikser, der kun anvendes til at føjes til de første, hvorved der lægges 

 ny Begreber ind i Stamordet, eller dettes Betydning udvides og omdannes. Ved Gen- 

 tagelsen af denne Proces gives der underordnede Stammer af forskellige Grader. Ved 

 Tilføjelsen af et Affiks til en oprindelig Stamme kan der dannes et nyt Ord, der som 

 Stamord atter kan modtage Affikser. Antallet af Affikser er meget betydeligt — 

 Rink anslaar dem til henved 200 — og de fleste af dem kan anvendes overalt, 

 hvor Meningen kræver det, medens derimod Sammensætning af virkelige Ord 

 er umulig. Det højeste Antal Affikser, som kan forekomme i et afledet Ord, 

 naar sjælden over 10, og Ordenen, i hvilken de tilføjes, er underkastet bestemte 

 Regler og Indskrænkninger. Men herved bliver Rigdommen paa Ordformer meget 

 betydelig. Rink har gjort et Forsøg paa at beregne, hvor mange Afledninger, 

 der kan opstaa af et almindeligt Stamord. Ordet igdlo, »Hus«, kan saaledes mod- 

 tage 80 Affikser, hvorved der altsaa dannes lige saa mange Afledninger af første 

 Grad. Hvert af disse kan blive ny Stamord af anden Grad og modtage andre 

 Affikser. En enkelt af de Afledninger, som Rink udtog, viste sig at være modtage- 

 lig for 61 Tilføjelser. Af de 61 afledede Ord af anden Grad, som derved opstod, 

 valgtes atter tilfældigt et, som viste sig at kunne danne 70 Afledninger af tredie 

 Grad, og deraf dannedes atter 8 af fjerde, 10 af femte og 10 af sjette Grad. Sum- 

 men af Ord, der kan dannes af et enkelt Stamord, bliver saaledes uhyre. Efter 

 Affiksets Natur opstaar der hver Gang enten et Substantiv, et intransitivt eller 

 et transitivt Verbum. Da nu hvert af de sidstnævnte har henved 700 Bøjningsfor- 

 mer, vil man forstaa, at det grønlandske Sprog er en indviklet Mekanisme, hvis 

 Former er talrige som Havets Sand. 



Som et ganske almindeligt Eksempel paa Dannelsen af Ord og Sætninger 

 anfører Rink 2 Ord med 4 og 6 Affikser, ganske tilfældig valgte. Der siges, idet 

 Talen er om Søfuglenes Forsvinden fra en 0: 



1) mdn - гаг - ne - har - пег - tik 

 Æg borttage det at faa det at deres 



2) nujor - /с а - ut - igt - ngi - kaluar - кот - pât 



vild blive Aarsag have til ikke rigtignok formodentlig de det. 



