162 almindelk; oversigt 



Læge ved Godhavn fra 1802—27, derefter ved Claushavn, hvor han i 1839 

 fik sin Afsked med Pension. Han blev dog her som privat praktiserende Læge til 

 sin Død 1855. Som Læge indlagde han sig Fortjeneste, blandt andet ved Ud- 

 dannelse af grønlandske Jordemødre og Udgivelse af en Vejledning for disse. 

 Som Menneske betragtet, var han en stor Original, og der fortælles mange 

 pudsige Historier om ham. Han levede i et frit Forhold sammen med en 

 Grønlænderinde, med hvem han havde adskillige Børn, men han vilde ikke 

 have, at Børnene skulde lære noget, saa han laa meget jævnligt i Strid med 

 Præster og Kolonibestyrere. Det siges, at han blev saa ked af sin Lægevirksomhed, 

 at han de sidste 16 Aar af sit Liv næsten stadig holdt Sengen blot for at und- 

 gaa Praksis. 



Lerchs Efterfølger blev J. H. Lytzen, der i Perioden 1830—63 virkede som 

 Læge i Grønland, ved Claushavn (1830—32), ved Jakobshavn (1832—38), 

 ved Julianehaab (1839—51), hvor han tillige var Assistent ved Handelen, og 

 ved Nanortalik (1851—63), hvor han var privat praktiserende Læge og tillige 

 Handelsbestyrer. 



I 1838 kom der en Vending til det bedre i de grønlandske Lægeforhold, idet 

 der oprettedes to faste Distriktslægeposter, en ved Jakobshavn, som omfat- 

 tede hele Nordgrønland med Undtagelse af Upernivik Distrikt, og en i Godt- 

 haab, som omfattede Sydgrønland med Undtagelse af Julianehaab Distrikt. 

 Endelig blev der i Maj 1851 oprettet en tredie fast Distriktslægepost i J u 1 i a n e - 

 h a ab. For hvert Lægedistrikt udfærdigedes en Instruks, der med Hensyn til den 

 egentlige Lægegerning ikke er væsentlig forskellig fra Nutidens Fællesinstruks. 



Indtil 1905 holdt de tre nævnte Lægedistrikter sig indenfor de samme Græn- 

 ser, med Undtagelse af, at Nordgrænsen for Julianehaab Lægedistrikt i 1872 

 flyttedes ca. 100 km mod Nordvest til Narssalik Fjorden, og at Upernivik 

 Kolonidistrikt i 1876 henlagdes under Jakobshavn Lægedistrikt 1 ). 



At saa store Distrikter er vanskelige at berejse blot én Gang om Aaret, 

 er indlysende. Det største af dem, Jakobshavn Lægedistrikt, havde ganske vist 

 den Fordel, at en Del af Rejserne kunde foretages med Hundeslæde, men den 

 Vejlængde, der skulde tilbagelægges for at komme rundt til alle Bopladser i 

 Distriktet, var efter Læge Тн. N. Krabbes Beregning ca. 3000 km, heri ikke 

 medregnet Taren frem og tilbage fra Godhavn til Upernivik, som blev 

 foretaget med et af Handelens Skibe. De tilsvarende Tal for de ovrige Læge- 

 distrikter var ca. 1800 km for Godthaabs og ca. 1400 km for Julianehaabs 

 Vedkommende, men disse sidste Rejser var udelukkende henvist til at foregaa 

 med aaben Sejlbaad, der meget hyppigt maatte drives frem ved Roning. For 

 bedre at anskueliggøre de ovenfor nævnte Afstande, skal det anføres, at Af- 



*) Upernivik Distrikt havde dog ikke været uden Lægetilsyn i al denne Tid, thi 

 Lægen Rudolph, som 1839 — 58 var Læge og samtidig Kolonibestyrer ved Egedes- 

 minde, var i Tiden 1858 — 74 ansat ved Upernivik baade som Kolonibestyrer og 

 Læge. 



