4 EGEDESMINDE DISTRIKT 



Et Stykke Vest ude ligger et Par smaa Øer Kitsigsut, uden Havn. Her 

 gaar Hvalrosserne op hvert Efteraar. Længere inde er der en lidt større og ret 

 høj ManîtsoK. En fast Boplads ligger ved AKigsserniaK, en ØSØ. for 

 Agto N. f. Vigen Tâterait. 



Udstedet Agto ligger paa Vestsiden af en 13 km 2 stor 0. Vest for den ligger 

 Øen Rifkol (UmånaK), der, skønt den kun er 275 m høj, dog rager op over hele 

 Omegnen (Fig. 14). Fra dens Top kan man se Disko i Nord og til Holsteinsborg mod 

 Syd. Lige N. f . Agto findes en Boplads Ikerasak ved Sundet mellem Øen, den ligger 

 paa, og en lidt større : NunarssuaK. Fra Ikerasak gaar den sædvanligst benyt- 

 tede Sejladsrute til Kolonien lige Nord paa, Øst om Øerne Ivnârssulik, Simiu- 

 taluk, SimiutarssuaK, Vest om SagdlerssuaK. Denne Rute fører altsaa lige over 

 AtaneK-Fj ordens Munding, men Øerne ligger her saa tæt, at man knap opfatter 

 Fjorden. Den største 0, Tugtulik (86 km 2 ), har tidligere haft en selvstændig 

 Rensdyrbestand . 



Et Stykke indenfor Mundingen af AtaneK Fjorden ligger paa Nordsiden 

 Udstedet Iginiarfik og en Boplads TunungassoK. Inde i Fjorden bor en 

 stor Familie, snart ved Igpik paa dens Sydkyst, snart helt nede paa Itivdler- 

 ssuaK. Vejen for Postslæderne fra Nordgrønland om Foraaret til Sydgrønland 

 gaar gennem denne Fjord over Overkorselsstedet og ned i Amitsuarssuk. 



Alle hidtil beskrevne Halvøer er mod Nord ved et smalt Overbæringssted 

 hæftet til en lang Landstrimmel, en ikke videre høj Gnejsryg, hist og her afbrudt 

 af en Tværdal. Dens ydre Del kaldes AlångorssuaK (Skyggesiden), et Navn, 

 der for saa vidt kunde passe for det hele, set fra Arfersiorfik. Hele »Strimmelen« 

 fra AlångorssuaKs vestlige Pynt og ind til Indlandsisen er over 150 km lang og 

 indtager et Areal af over 1 000 km 2 . 



Arfersiorfik er en næsten lige saa stor og kompliceret Fjord somNagssugtoK. 

 I ældre Tider kaldtes dens ydre Del ved en Misforstaaelse for »Aulatsivik Fjord«, 

 hvilket ogsaa har fundet Vej til Literaturen (især hos Rink og Nordenskiöld), men 

 Navnet er urigtigt og har aldrig været benyttet af Grønlænderne om Fjorden 

 (Ordet Aulatsivik betyder »et Sted hvor man pilker« og er Navnet paa en Boplads, 

 der ligger indenfor Mundingen af en lille Fjord: TasiussaK). Fjordens ydre Del 

 er bred og bugtlignende, den danner to mindre Fjordgrene mod Nordøst og en 

 tredie, TasiussaK (den virkelige »Aulatsivik Fjord«) mod Sydøst. Selve Mundingen 

 er ved en Række af talrige Øer og Holme delt i to Løb. Den yderste og største 

 i Rækken er Fjordens »Prop«: SimiutarssuaK. 



I den brede Del ligger Bopladserne KipingassoK og NiaKornârssuk 

 paa Nordsiden og Aulatsivik paa Sydsiden. 



Fjorden indsnævres nu til det berygtede Strømsted SarfartoK. Indenfor 

 dette udvider den sig straks i to store Arme med to store forbindende Tværlob. 

 Den sydlige Arm gaar i ØSØ. -lig Retning langs »Strimmelens« Kyst ind 

 til Indlandsisen, hvor den optager en bred, men lidet produktiv Bræ. Den nord- 

 lige gaar først i en Bue i ØNØ.-lig Retning til den naar Indlandsisen, og optager 

 her den fra Nordenskiölds Skildringer velkendte store Bræ, derefter bøjer 



