EGEDESMINDE DISTRIKT O 



den brat mod Nord og udvider sig til den store Bugt TasiussarssuaK iCkri- 

 stianshaab Distrikt, som kun er skilt fra Sydostbugten ved et 15 km bredt lavt 

 Sletteland. 



Mellem Tværlobene i dette indre Parti ligger forst en 97 km 2 stor Tara- 

 jornitsoK, derefter en 245 km 2 TunertoK (»Indianerlandet«), og inde langs 

 Indlandsisen er der et over 1 000 km 2 stort sammenhængende Landomraade 

 med en Del smaa Indskæringer og store gennemgaaende Dale med store Søer i. 

 Heller ikke dette Land er hojt, de højeste Toppe er maaske 5 — 600 m. Fra en Top 

 (Alertalik?) nede vedKarsorsaK kan man mod Nord overskue hele Egnen, Vandet 

 i TasiussarssuaK og Bræens Front i denne, se Sydostbugten, dens Øer og Disko- 

 oens Toppe i Baggrunden, og sydefter kan man overse Landet helt ned til Isor- 

 toK-Fj ordens Indre, derimod kan man ikke se Havet i vestlig Retning. 



Norddistriktet bestaar af 7 /io af den ea. 2 000 km 2 store Halvo NaternaK, 

 NivâK Bugt med dens store Antal Øer og Holme, den store SarKardlît, Skær- 

 gaarden nordvest for denne, Øgruppen Hunde Ej land ude i Disko Bugt og de 

 fleste af Øerne i Øgruppen Grønne Ej land uden for Mundingen af Sydostbugt. 



Inderlandet NaternaK, det storste sammenhængende Landomraade i 

 Distriktet, skyder mod Vest en lang smal Halvo TunugdleK frem. Paa den 

 yderste Pynt er den indskaaret af smaa, trange Fjorde. Her ligger det store Ud- 

 sted KangâtsiaK. Mod Nordvest og Nord vender Landet ud til NivâK Bugtens 

 forskellige Løb. Paa Nordsiden gaar der bag Halvoen Nàngissat en 16 km lang 

 smal Fjord ind i den. NaternaK er i det indre maaske over 500 m hojt, ved 

 Kysterne lavere, det er gennemskaaret af talrige Dalstrøg, og dets Indre er vel- 

 kendt af Omegnens Rensjægere, men det er ikke kortlagt. 



Mellem NaternaK og SarKardlît Øen ligger den rummelige NivâK Bugt. 

 Den er fuld af store og smaa Øer. Den største er KeKertarssuatsiaK, 120 kur 

 stor, paa hvis Vestende der ligger et Par Bopladser. Den almindeligste Sejladsrute 

 over Bugten gaar fra KangâtsiaK mod NØ. ind mellem Akugdlit og KeKertar- 

 ssuatsiaK, derefter Nord paa, vest om SàtorssuaK og KangârssutsiaKs Pynt. Inde 

 ved Bunden af Bugten er Øen Kånala (33 km 2 ) fremtrædende ved sin 290 m 

 høje Kegle, der er synlig og let kendelig vidt omkring. 



Fra Bunden fører to snævre Sunde paa hver sin Side af Ikamiut ud til 

 Sydostbugten. Trods deres Snæverhed og Rigdom paa Skær og Grunde er de 

 begge sejlbare for Baade. Ved det nordlige Sund ligger det tidligere saa vigtige 

 Fangststed NivâK. 



Øen SarKardlît er langstrakt, 215 km 2 stor. Talrige Vige og Smaafjorde 

 skære sig ind i den, saa at der kun bliver en lav, knap 300 m' høj Ryg tilbage, 

 og den er endda gennemskaaret af flere Tværdale. Ved dens Sydvest hjørne ligger 

 Bopladsen KangârssutsiaK, og lidt længere Nord paa, men ogsaa paa Vest- 

 kysten, Udstedet Manermiut. Vest for Øen strækker Skærgaarden sig ca. 15 

 km ud, her ligger en lille beboet Øgruppe Vester Ej land (Kitdlît). 



Nord for SarKardlît ligger et trekantet Skærgaardsparti omkring Kolonien. 

 Øerne ligger hovedsagelig i Rækker, og disse Ørækker tilligemed de dybe Hoved- 



