10 EGEDESMINDE DISTRIKT 



sidste Sø, kun et Par km indenfor Kysten, arbejder den i marine Lag og fører 

 fra dem saa meget Ler med sig, at hele Vigen er plumret og fyldt med Ler- og 

 Sandbanker langt ud i Fjorden, saa at en Baad ikke kan komme frem. 



Paa Yderoerne finder man kun i beskyttede Kløfter Rester af lose Jordlag. 

 Ellers er Stengrunden paafaldende blottet, ogsaa for løse Sten (se f. Eks. Fig. 5). 

 Dette er en Følge af, at store Dele af Landet har været sænket under Havets 

 Overflade siden Istiden. For Tiden synker Landet igen, hvilket kan iagttages 

 flere Steder. Særlig tydeligt er det ved selve Kolonien, hvor Tranbrænderiet 

 nu ligger paa en Dobbelto, og Sundet mellem dem kunstigt maa opfyldes, 

 medens der 1799 intet Sund var her (Fig. 3, Øen midt i Havnen). 



BRÆERNE 



Da der i hele Handelsdistriktet ikke findes Højder over 7 — 800 m, kan der 

 saaledes slet ikke blive Tale om Hojlandsis, fra hvilke Bræer kunde opstaa. Paa 

 Bakkernes Skyggesider kan man godt finde Sneklatter, der varer til langt ind 

 i Sommeren (se Fig. 3), især ude langs Vestkysten, men at saadanne Snemarker ligger 

 Sommeren over til næste Aar, er dog en meget sjælden Undtagelse. Smeltes de ikke 

 for, saa gør de det i det regnrige Efteraar. Her bliver altsaa ingen andre Bræer 

 end de Udløbere, der fra Indlandsisen kommer ud til Fjordene, én til Strømfjor- 

 dens sydlige Gren og en større og bredere til Arfersiorfik Sydarm. Ingen af dem 

 er dog videre produktive. Strømfjordens kan ikke producere Isfjælde, da det indre 

 af Fjorden er opfyldt af Ler, og den maa altsaa smelte paa Stedet. Den anden 

 naar nok Havet, men vides heller ikke at producere Isfjælde. Noget mere pro- 

 duktiv er Isstrømmen til TasiussarssuaK i Arfersiorfik nordligste Arm, der er 

 omtalt under Christianshaab Distrikt (S. 98). 



Saa vidt man kan skønne efter de faa Undersøgelser, der foreligger, er Ind- 

 landsisens Rand mod Distriktet lav, nemlig omkring 500 m eller derunder. Stig- 

 ningen indefter er meget jævn, og Randen synes, saa vidt man ved, kun at være 

 lidet kløftet, saa at Adgangen til Indlandsisen maa siges her at være ret let. 



KLIMAET 



Der haves fra Egedesminde og Agto et Par kortvarige klimatologiske Ob- 

 servationsserier; den første er dog ret ufuldstændig i Sommerhalvaaret. Sammen- 

 lignet med Jakobshavn har Egnen omkring Egedesminde ringere Vinterkulde 

 og lidt lavere Sommervarme, noget storre Nedbor og navnlig mere Taage og 

 Slud. Egnen omkring Акйпйк ved Distriktets Ostgrænse indtager en Mellem- 

 stilling og er erfaringsmæssigt allerede kendelig mindre begunstiget end Jakobs- 

 havn. Egnen om Manermiut og KangâtsiaK er omtrent som Egedesminde, den 

 sidste maaske lidt bedre. Ved Agto er Vinteren maaske endnu mildere, Vejret 

 i det hele mere ustadigt, og Taage og Nedbor hyppigere. Værst er Klimaet 

 paa Vester Ej land, hvor hele Sommeren er raakold og fugtig, Vinteren som oftest 



