14 EGEDESMINDE DISTRIKT 



uden dog noget Steds at optræde i Mængde. Den allernordligste Forekomst ligger 

 ved Sydostbugten, og paa det ellers saa begunstigede Disko findes den slet ikke. 



Kvanen er kendt fra knap en Snes Steder i Syddistriktet, alle temmelig 

 langt inde. Paa ingen af dem er den i stor Mængde. Den allernordligste er i Ata- 

 иек Fjorden, Plantens Nordgrænse paa Fastlandet. Paa Syd Disko er den 

 saare almindelig. 



Endelig kan nævnes, at en anden af Grønlænderne skattet spiselig Plante: Ro- 

 senrod, hvis Udbredelse omtrent falder sammen med Enebærrens, endnu er al- 

 mindelig i Distriktets sydlige og indre Dele, og den naarherogsaaud iSkærgaarden. 



Med Undtagelse af Yderoerne er der overalt rigelig Lyng til Brændsel ved 

 de beboede Steder. 



Torv findes overalt, og her er nogle af Yderoerne mærkelig begunstigede. 

 1 Distriktet findes et Antal saakaldte »Torveoer«, hvor hele Øen dækkes af et 

 metertykt Torvelag, som Regel dannet af en eneste Mosart. Bedst undersøgt er den 

 lille Torveo uden for Egedesmindes Havn, der kan tages som Type paa dem alle- 

 sammen. Øen er en ganske lav afrundet Gnejso, dækket af det ensformige Tørve- 

 lag overalt. Hvert Aar afgraves Laget saa langt ned, som det er toet. Tørven er los 

 og let, den stakkes med det samme og torres, og den anses, trods sin Lethed, 

 for et udmærket Brændsel. Man paastaar, at den til næste Aar gror ud igen, 

 hvilket dog maa være en Misforstaaelse. Ganske vist gror vedkommende Mos 

 straks i sine egne blottede gamle Dele, men dets Aarstilvækst er kun Millimetre, 

 og der af graves aarlig et Lag paa over '/s m Tykkelse. Men det ser ud, som 

 om der herved ikke opstaar Huller eller Grave. Den kompakte frosne Tørv 

 under det af gravede tværes ud og jævnes og tilslører derved, at noget er borte. 

 Under Tørvelaget paa selve Klippen har der været en anden Vegetation, nemlig 

 en normal Lynghede, og maaske er det overvældende Fuglegødning, der har 

 dræbt Heden og sat denne ejendommelige Vegetation i Gang. 



Drivtømmer fores med Strømmen hvert Aar til Distriktet, og det allermeste 

 af det strander i de sydlige Skærgaardsegne omkring Agto, hvor der er saa meget, 

 at det foruden til Gavntommer regelmæssigt indsamles til Brændsel. En Del 

 gaar dog forbi, saa at Øerne i Mundingen af Disko Bugt ogsaa plejer at have 

 rigeligt af det. 



DYRELIVET 



Landdyrene. 



Med Undtagelse af Skærgaarden findes Rensdyret almindelig i hele Di- 

 striktet. Bestanden er i de senere Aar tyndet stærkt ud, men endnu drives der 

 regelmæssig Jagt paa den. Befolkningen omkring Agto har dog omtrent helt 

 opgivet Rensjagt, da Sommeren holder den hjemme ved dens Fiskeri. Mest 

 drives Rensj agten af Befolkningen omkring Udstederne Igîniarfik og Kangât- 

 siaK. Herfra gaar der hvert Aar en Del Baade ind i Bunden af de store Fjorde. 

 Nu og da gaar ogsaa et Par Baade op i Gieseckes So eller i Strømfjorden, efter at 



