16 



E( ■ E DESMIN DE DISTRI KT 



Hvalrossen trækker regelmæssigt forbi Kysten, hvor den lejlighedsvis 

 dræbes. Desuden viser den sig ved de fleste af Yderoerne og gaar regelmæssigt 

 op paa de smaa Øer Kitsigsut. Arfit og Næsset ved Igdlorssuit. Om Hvalros- 

 fangsten her se senere Side 32. 



Remmesæl er ret almindelig, men ikke talrig, og nogle Stykker fanges hvert 

 Foraar ved alle Bopladser, mens Isen endnu er ved Kysten, færrest ved dem. 

 der ligger langt inde. 



Spraglet Sæl er meget sjælden og faas kun rent undtagelsesvis. 



Blæresælen (Klapmydsen) kommer sent paa Sommeren til Distriktet og 

 fanges ved en Del af Bopladserne, især ved de yderlig liggende, hvor der findes 

 dygtige Kajakfangere. Indtil Isen begynder at lægge til, holder denne Sæl til i 

 milde Vintre endog hele Aaret. 



Gronlandssælen (Sortsiden) trækker sidst i Maj eller i Begyndelsen af 

 Juni ind langs Distriktets Kyster og ind gennem Sundene og fanges da allevegne 

 fra Kajak. Sydefter trækker den gennem Distriktet om Efteraaret, og da bliver 

 der flere Steder drevet vigtig Garnfangst efter den. Ogsaa den bliver under- 

 tiden i milde Vintre i Distriktet. 



Ringsælen findes hele Aaret i Distriktet. Om Sommeren ses den dog sjæl- 

 dent ude ved Skærgaarden, men holder sig inde i de store Fjorde. Saa snart Isen 

 lægger til, sættes Garn for den. Desuden skydes den i Vaager og Strømsteder. 

 Om Foraaret skydes den paa Isen (som ütoK-er) eller fra Iskanten. 



Af Sælskind indhandledes gennemsnitlig i Femaarene Stykker: 



1882—87 1887—92 1892—97 1897—1902 1902—07 1907—12 1912—17 

 4032 2337 3836 2837 3191 3253 2018 



Tallet synes altsaa at være i Aftagende, men det betyder næppe, at der er 

 Nedgang i Sælernes Antal, ej heller i Fangsten, men skyldes snarere, at den lor- 

 ogede Velstand, navnlig efter at Fiskeriet er kommet i Gang, tillader Befolk- 

 ningen at beholde flere Skind til eget Forbrug. I Firserne solgtes X U — 7з af Skin- 

 dene til Handelen, nu derimod kun fra х /ю — l /i. 



Ifølge den grønlandske Statistik, der dog sikkert giver for smaa Tal, fan- 

 gedes der i Aarene: 



For nogle tidligere Perioder giver (efter Ryberg) følgende Tal Oplysninger: 

 i Perioderne: i de enkelte Aar: 



1862-70 1870-77 1887-88 1892-93 



gennemsnitlig "ennemsnitlig 



12583 7182 4589 10U7 ° 



