26 EGEDESMINDE DISTRIKT 



ssak o: det lmslignende). Dettes Indgang dannes som det forrige af en Portkarm, 

 men lier anbringes da tillige en tilsvarende Karm, blot noget lavere og smallere, 

 i Teltets Baggrund. Fra Enderne af denne sidste anbringes Skraastiver ud til 

 Siden. Karmene forbindes ved to Stænger, som lægges omtrent fra Midten af 

 Forkarmens til Enderne af Bagkarmens Overligger, hvor de fastbindes. De øvrigt 

 Teltstænger, 3 à 4 paa hver Side, lægges fra Forkarmens Overligger dels til Bag- 

 karmens Skraastotter, hvor de ligeledes fastbindes, dels til Jorden ud til Siderne. 

 Over Byggen af dette Stillads lægges et sammensyet Skindovertræk, som til 

 begge Sider naar ned til Jorden, hvor det betynges med Sten. Over Teltets Bag- 

 ende lægges ligeledes et Skindovertræk, der paa samme Maade betynges med 

 Sten langs Nederkanten og som altsaa danner Teltets »Gavl«. Heri anbringes i 

 nogle Telte en Glug af Tarmskind. Ogsaa denne Type har snart enkelt, snart 

 dobbelt Overtræk eller kan i første Tilfælde belægges udvendig med gamle Baade- 

 skind. Forhæng og Vindskærm er ligeledes som ved Type I. Derimod anbringes 

 »Briksene« altid langs Teltets Sider og Kister etc. i den inderste Ende af den der- 

 ved fremkomne Midtergang. 



III. Det »danske Telt«, som bestaar af to Stænger, 2Vs à 3 Alen hoje, for- 

 bunden ved en lang Overligger, hvorover bredes et Betræk af Stout, 4 à 5 Bredder. 

 Teltets Skraasider holdes udspændt ved Snore ud til Siderne, ligesom der anbrin- 

 ges Barduner fra Toppen af Teltstængerne. Teltskægget er i nogle Tilfælde anbragt 

 paa en lav Tørvevold, i andre paa Jorden og betynges i begge Tilfælde med Sten. 

 Undertiden er Betrækket dobbelt. »Briksen« anbringes i Teltets inderste Halvdel. 

 Disse Telte er lettere og billigere at anskaffe og tager langt mindre Plads i en 

 Baad end Skindteltene, men er koldere og bliver lettere gennemtrængt af Væde 

 end disse, og det skarpe, hvide Lys inde i dem, ofte hele Døgnet rundt, angriber 

 let Øjnene. Nogle har derfor forbedret dem med Overtræk af gamle Skind. En- 

 kelte har Telte af den her beskrevne Form med Skindbetræk inderst og Stout- 

 betræk yderst, hvilket forsikres at være særdeles godt, rimeligvis fordi de ikke 

 bliver saa varme om Dagen som de rigtige Skindtelte. 



Som Teltplads for længere Tid vælges helst en græs- eller lyngbevokset 

 Plet med Afløb til Siderne. Er det for et kortere Ophold, tages Hensyn 

 til Vejret; er dette regnfuldt, vælges en jævn Klippegrund eller en Stræk- 

 ning med Smaasten. For kortvarige Kejser nøjes man undertiden med at hvælve 

 Konebaaden, sætte dennes ene Kant paa dertil lavede Støtter (ajagûtat), hænge 

 Skind for ned til Jorden og bruge denne Indretning som Telt. 



DEN GRØNLANDSKE BEFOLKNING 



Egedesminde Distrikts nuværende Befolkning bestaar for en Del af Efter- 

 kommere af den Kest, der efter de store Epidemier i Slutningen af 18. og Begyn- 

 delsen af 19. Aarhundrede blev tilbage af den oprindelige Befolkning, og 

 hvoraf utvivlsomt en stor Del har været Blandinger, idet nemlig saa godt som 

 alle, der boede i længere Afstand fra Kolonien og altsaa maa forudsættes at have 



