EGEDESMINDE DISTRIKT 45 



i Danmark uddannet Sygeplejerske- Jordemoder, der tillige er Økonoma. Lære- 

 døtrene fungerer tillige som Sygeplejeelever. 



Sygehuset, der paa Grund af manglende Sygeplejerske havde staaet ubrugt 

 en Tid, toges definitivt i Brug i Juli 1918. Fra da af og til Vs 1919 forefaldt ingen 

 Epidemier, hvorfor kun 19 Patienter indlagdes, væsentligst kirurgiske Tilfælde. 

 der ikke kunde hjemmebehandles. 



Der er daglig fast Konsultationstid paa Sygehuset, naar Lægen er hjemme; 

 der har som oftest indfundet sig Patienter. 



I Egedesmindes Kolonidistrikt er ansat 11 Jordemødre foruden 2 Elever 

 og 1 Assistent paa Sygehuset. Jordemødrene er bosat ved Kolonien, Акйпак, 

 Hunde Ejland, KangârssutsiaK, Vester Ejland. KeitertarssuatsiaK, KangâtsiaK. 

 Aulatsivik, Iginiarfik, Agto og AiogsserniaK. Af Lægevæsenets sædvanlige aarlige 

 Udgifter har Løn til Jordemodre andraget 1,450 Kr., Rejseudgifter 300; til Syge- 

 bud og Transport af Patienter er medgaaet ca. 50 Kr. 



HISTORIE 



Distriktet har, saa vidt vides, aldrig været fast beboet af Nordboere. At der- 

 imod disse har kendt og berejst det, er udenfor al Tvivl. De i Sagaerne omtalte 

 »Nordrsetur« (nordlige Opholdssteder), hvorhen man allerede fra Erik Rødes 

 Tid gjorde Sommertogter, maa for en Del have ligget i denne Egn, idet Rejsernes 

 Formaal: Sæl- og Hvalfangst samt Indsamling af Drivtommer, særlig for det 

 sidstes Vedkommende intetsteds har kunnet opnaas bedre end her. Det er da ogsaa 

 en almindelig Antagelse, at »Karisboder«, som formentlig har hørt til Sommer- 

 pladsen »Greipar«, og hvortil der var 6 Dages Roning fra det nordligste Punkt 

 i Vesterbygden, og atter 3 Dages Roning til »Bjarney« (Disko), maa søges i dette 

 Distrikt. Nærmere betegnet maa det have ligget ved AtaneK- eller Arfersiorfik- 

 Fj orden. 



Distriktet berejstes af James Hall paa dennes første Rejse 1605. 2 % naaedes 

 »Breide Rantzaus Fjord« o: AtaneK Fjorden, Dagen efter naaede de til 68°35', hvor 

 de vendte om ved »Christen Friis' Kap«, sandsynligvis KangârssutsiaK. Paa 

 Tilbagevejen gik de gennem Sundet ved Ikerasak, som de kaldte »Baahus Sund«, 

 og ankrede i »Baahus Havn«, sandsynligvis Bugten paa Øen UmånaK (Rifkol). 

 »Arent Sund«, som de Dagen efter gik igennem, er da sandsynligst det mellem 

 Rifkol og Øerne sydfor denne eller — maaske — Sundet bag KangeK. — 



At Distriktet længe før Kolonisationen har været beboet af Eskimoer, be- 

 viser talrige ældgamle Hustomter, hedenske Grave og Fund af Stenredskaber. 

 I sidste Henseende udmærker især Aulatsivik sig. Ellers skal nævnes som de sand- 

 synligvis ældste Bopladser Efealugssuit, Kangek, Øen Manîtsok (Feykes Haans 

 »Wildemanns Eylant . . . med 2 Huse derpaa«), Rifkol, Tunûngassok, Ike- 

 rasârssuk, Simndalik, Simiutarssuak, Inugsulik, Kangarssutsiak, TwpertaMk, 

 Igdlutalik, Vester Ejland, Manîtsok, Kolon i stedet samt Nûk ved NivaKf jorden 



