EGEDESMINDE DISTRIKT 49 



regnes til aabenbare Ran« (1787); »tøjlesløse Uordener indtil Ran og Røveri« 

 — »slette og nedrige Streger« (1788). Skindhandelen gik atter fra Kolonien, »tbi 

 Grønlænderne havde nu lært den Kunst at forarbejde alle deres Skind til lange 

 Kjoler og Peltse, hvilke de sælge med stor Fordel til Englænderne.« Saavel 

 Koppeepidemien 1800 som to senere. 1825 og 1852, tilførtes ved engelske 

 Hvalfangerskibe. 



Fra Begyndelsen var der ingen særskilt Mission i Distriktet. X. Egede mis- 

 sionerede selv. som han plejede, og Assistent, • senere Kbmd. Dorf var til 1765 

 tillige Kateket. Distriktet horte under Holsteinsborgs Missionær og berejstes 

 aarlig af denne. Forst 1769 fik Distriktet egen Missionær i Egedesminde, men 

 gjordes 1792 (ligesom Sukkertoppen) til Anneks til Holsteinsborg. Da Missionær 

 Heide erklærede ikke at kunne bestride alt dette, blev Egedesminde 1793 annek- 

 teret Jakobshavn. Fra 1799 havde Distriktet atter Missionær undtagen 1813 

 — 18. Godhavn Distrikt har næsten uafbrudt bort til Egedesmindes Mission. 

 1831 — 45 var Jakobshavn og Christianshaab Distrikter Anneks til Egedesminde, 

 og Akugdlît og Ikamiut vedblev at hore til Missionariatet til omkring 1870. 1872 

 — 75 var Distriktet indtil Kolonien inkl. Anneks til Holsteinsborg, den øvrige 

 Del og Godhavn til Jakobshavn. 1875 79 og 1887 — 93 var hele Missionariatet 

 annekteret Jakobshavn. 



Før 1786 var der ingen Kateketer ude i Distriktet. De døbte og Kateku- 

 menerne var derfor »sammenhobede« ved eller i Nærheden af Kolonistedet. Syg- 

 dommene bortrev en Mængde af Menigheden. 1789 var der »kuns 72 Dobte, jeg 

 tør ikke kalde dem Kristne« (Insp. Wille). 1793 var Tallet vokset til 91. Efter- 

 haanden ansattes Kateketer paa de største Udpladser, og 1805 var der i Distriktet 

 249 døbte og 5 Katekumener; 1808 ialt 34 udøbte, heraf de 4 Katekumener. 

 1821 var der kun 6 udøbte tilbage og 1831 kun 1. 



En utallig Mængde Hvalfangerskibe er i Tidens Løb forlist i dette Distrikts 

 sydlige Del, særlig paa de mange blinde Skær i Omegnen af Rifkol, som heraf 

 har sit hollandske Navn. At indbjærge noget fra her forliste Skibe var en med- 

 virkende Aarsag til »Forsøget Refkoks Oprettelse. Handelens Brig »Prinds Chri- 

 stian Frederik«, som 1846 forliste i Vestisen, drev ind til Rifkol, hvor Egnens 

 Grønlændere samlede sig og levede højt paa den fundne Proviant. Skibets Folk- 

 reddede sig i 2 Baade ind til Simiutalik. hvorfra de gik til Holsteinsborg udenom 

 Agto, hvis Eksistens de ikke kendte. 



I en Klippehule paa Øen Tupilak (Ræveøen) skal ligge begravet en angåkofc 

 fra Sydgrønland, som paa Grund af sine skadelige Kunster blev dræbt af Egnens 

 Grønlændere under Anførsel af et Par af deres egne angåkut. - Paa Næsset 

 Kangârssuk ved Langesund er et Offersted. Naar Grønlænderne tog paa Sommer- 

 rejser, sikrede de sig god Fangst ved her at kaste Fodemidler o.a. i Vandet som 

 Offer til Stedets Aand. Endnu for 12 — 15 Aar siden var det Skik (»for Spog«, hvis 



Dansk Grönland. I. 4 



