EGEDESMINDE DISTRIKT 55 



vildt (især Ederfugle, Kyper, Harer) samt Fiskeri. Ùvatc og Ulk fiskes næsten 

 hele Aaret, angmagssat næsten udelukkende om Efteraaret i Vaad (vigtigt især 

 til Hundefoder), Haaising i August — September, og Hajer mest om Vinteren, naar 

 Isen ligger paa Haj banken ved Putdlat. Alle Bierhverv overgaas dog langt af 

 Dagleje, som er nær ved at blive Stedets vigtigste Næringsvej. Fra Juni til udpaa 

 Efteraaret og undertiden en Del af Foraaret med har en stor Del af Befolkningen 

 heraf en næsten fast Indtægt, som i den travleste Tid kan suppleres ved Over- 

 arbejde. 



Befolkningen er ret selvstændig og noget tilbageholdende overfor fremmede, 

 især de Danske. Den klarer sig gennemgaaende upaaklageligt, ligesom dens Red- 

 skabs- og Husstel er ret godt. Tiggeri og Laan er ikke almindeligt. 



Udflytning om Sommeren finder nu næsten ikke mere Sted. Til for et Par 

 Aar siden flyttede nogle faa for angmagssat-F&ngpt til NivaK Fjordens ydre Del, og 

 for Kodtorring til Anârssuit, hvor tidligere havdes Fangsthus. 



Derimod er Kolonien en meget benyttet Rastplads for forbidragende Fangst- 

 rejsende. I Juni, naar Kronprins- og Hunde-Ej lændingene er paa Vej til Syd- 

 distriktet, samtidig med, at Vester-Ej lændinge drager til Sydostbugten, staar 

 Telt paa Telt paa Ræveopynten og Tørveøen, i Smallesund og i selve Kolonien 

 neden for Kirken. Det gentages senere, naar Tilbagevejen atter lægges om ad 

 Kolonien, og i September kommer ofte tillige Folk fra Sydstederne hertil paa 

 Besøg eller for Handel. Ved disse Lejligheder rører sig et ejendommeligt Folkeliv. 

 Fremmede Ansigter ses overalt i Kolonien, og dennes Befolkning gør Genvisit 

 paa Teltpladserne; uafbrudt gaar Baade og Kajaker til og fra, og Kaffekedlerne 

 er i Kog overalt; der er Folk i Butiken paa alle Tider af Dagen, og Præsten kan. 

 som i en Købstad, have kirkelige Forretninger paa alle Ugens Dage. 



Som Brændsel bruges næsten udelukkende Torv, som der er rigelig Adgang 

 til at skære baade paa selve Kolonioen og paa alle Skærgaardens Øer, især 

 de tre »Torveoer«. Noget Lyng og Kvas benyttes ogsaa. Enkelte, især de fast- 

 ansatte, køber Kul om Vinteren. 



Kolonien talte 26 Grønlænderhuse, nemlig 2 af Type I, 4 af II, 18 af III. 

 og 2 af IV. Husene er gennemgaaende rummelige og gode, nogle særdeles vel- 

 holdte og ordentlige. Et Par har flere Rum, et endog 2 Værelser, Køkken og For- 

 stue. Alle har Jærnovne, et Par har flere. Udstyret er gennemgaaende over 

 Distriktets sædvanlige; flere har ret rigeligt Møbeludstyr. 



Der fandtes 4 Telte (Lærred), 1 Konebaad, 37 Kajaker, 11 Træbaade, 28 

 Hundespand, 35 Rifler, 261 Isgarn og 16 Aabentvandsgarn. De fastansatte ejer 

 et Angmagssatvaad. 



Administrative Forhold. Egedesminde udgør tillige med Bopladsen 

 ManîtsoK en selvstændig Kommune under Kommunedistriktet Egedesminde og 

 hører til Nordgrønlands 3. Landsraadskreds. Kolonien er Kredsens Valgsted. 

 Kommuneraadet bestaar af 3 Medlemmer. 



Kommunekassens Indtægt var 1915 863 Kr. Udgiften belob sig til 470 Kr., 



