EGEDESMINDE DISTRIKT 59 



1793 boede her dog kun 64, deraf kun 5 udøbte. Blandt 27 Mænd var 10 Fangere. 

 Efter Koppeepidemien 1800 sank Tallet til 21. 1805 boede her 51 Mennesker. 1808 

 66, deraf 7 udøbte; 1831 var Folketallet steget til 93^ 



Fra først af var Missionærens Værelse tillige Skole og Kirke. At dette baade 

 var ubehageligt og maatte virke hæmmende for Missionen, er forstaaeligt. 1778 

 byggedes derfor et Skolehus. Efterhaanden som de Døbtes Antal steg, trængtes 

 der til bedre Plads, hvorfor Koloniens gamle Vaaningshus indrettedes til Kirke- 

 sal og Bolig for Missionær og Kateket. Forst 1828 fik Stedet særlig Præstebolig. 

 1856 opfortes en meget lille Kirke af Bindingsværk og Mursten; den var saa lav. 

 at den overste Del af det lille Orgel maatte fjærnes, for at det kunde staa der. 



Som betydende og fremragende i den Egedesmindeske Befolkning gennem 

 Tiderne bør nævnes Slægterne Brandt (Stamfader Assistent R. Brandt), Lund- 

 blad (Stamfader svensk Kok Erich L. f. 1769, d. 1814), Thorin (Stamfader 

 svensk Bødker Bengt T.,f. 1777, d. 1838), Geisler (Stamfader Købmand Geis- 

 ler) og Siegstad (Stamfader dansk Underassistent Peter David S., f. 1795 d. 

 1862), til hvilken den for sin ualmindelige Dygtighed til næsten alt Haandværk 

 bekendte Smed og Bossemager Peter Siegstad horer. 



Paa Kirkegaardene findes Gravminder bl. a. over Kmd. J. C. Geisler, Be- 

 styrerne J. K. N. Thygesen og Hustru, N. P. J. Bentzen og J. C. Evensen: 

 Fartojsforer Peter Hansen (Medlem af Danmarksekspeditionen) ; samt Køb- 

 mand P. G. Kirchheiners og Bestyrer N. L. Elbergs Hustruer. Endvidere 

 vides her jordede Købmand J. P. Dorf og Hustru samt Købmand C. G. Liede- 

 marks Hustru. 



Bopladsen ManîtsoK, 



der ligger paa den lave Østende af Øen af samme Navn ca. 5 km Nord for Egedes- 

 minde, hører administrativt og handelsmæssigt til dette Sted. Husene kan ses derfra. 



Pladsen ligger paa Sydsiden af et ret lavt Ejde mellem højere Klipper. Baade 

 foran Husene og i en Vig paa Ej dets Nordside er god Landingsplads for Kajaker 

 og Smaafartojer. Der er godt Tørveskær i Pladsens umiddelbare Nærhed. Medens 

 Islæget danner sig i December, og naar det bryder op om Foraaret, kan Stedet 

 i kortere eller længere Tid være afskaaret fra Forbindelse med Kolonien, ligesom 

 Stromskæring allerede midtvinters kan lægge Hindringer i Vejen derfor. Men 

 Befolkningen ved med stort Kendskab at benytte sig af enhver nogenlunde pas- 

 sabel Omvej, og Mændene er særdeles dristige til at gaa over saavel tynd som 

 strømskaaret Is med Kajak paa Hovedet, hvad der ogsaa kommer til Gode ved 

 Fangsten udenfor, hvor Isen undertiden en Vinter igennem ikke bliver fast. 



Her er mere Adgang til Kajak- og mindre til Garnfangst end ved Kolonien, 

 ellers er Erhvervsforholdene omtrent de samme. 



Befolkningen bestod 1915 af 57 Grønlændere. Af de 28 Mænd var 8 

 gifte, 1 Enkemand, 8 ugifte og 11 under 12 Aar. Af de 29 Kvinder var 4 

 Enker, 9 ugifte og 8 under 12 Aar. Der var 16 Fangere. En af disse er ansat 

 som Kateket. 



