60 EC4EDESMINDE DISTRIKT 



Her rindes flere dygtige Kajakroere. Nogle af Befolkningen flytter i Juni 

 paa Fangst til Anârssuit og senere til NivâKijord (SarKardKt eller undertiden 

 til Sydostbugten) efter angmagssat. En stor Del plejer at deltage i Daglejer- 

 arbejdet ved Kolonien. Flere af Kvinderne er dygtige til Straafletning og kan 

 have en lille Indtægt deraf ligesom ved Salg af syede Sager, især til Skibene. Be- 

 folkningen klarer sig dog gennemgaaende ikke mere end nogenlunde. 



Pladsen har 8 Huse. 1 er nærmest af Type I, 4 af II, 3 staar midt imellem, 

 idet de næppe har mere end halv indre Træbeklædning. Alle har Jærnovne. Hus- 

 stellet er gennemgaaende tarveligt. - — Der fandtes 5 Telte (1 Skindtelt med Gavl, 

 Resten af Stout), 3 Konebaade, 19 Kajaker, 5 Hundespand, 15 Rifler og 27 Isgarn. 



Historie. Navnet betyder »Den ujævne« og refererer sig til Øens Terræn. 

 Hollænderne kaldte den »Bonke-Eyland«, under hvilket Navn den endnu paa 

 (tIeseckes Tid stod paa Sokortene. Øen har været beboet langt tilbage i Tiden. 

 Der findes ældgamle Hustomter og hedenske Grave flere Steder, ogsaa ved den 

 nuværende Boplads. I Koloniens første Periode skal her have opholdt sig mange 

 Grønlændere, og Fangsten af Hvidhvaler og Sortsider været temmelig god. 

 1785 — 86 uddode Befolkningen. ManîtsoK nævnes som Helaarsboplads 1794 

 med 28 Beboere. 1805 bor her 43 Mennesker, 1808 ingen. I 1820-erne er her atter 

 Boplads nogle Aar, men 1829 er Stedet ubeboet og var det endnu 1850. 



1812 blev Øen undersøgt af Giesecke. 



Udstedet Акйпак 



ligger paa Østenden af en ret stor og høj i Skærgaarden ea. 23 km ØNØ. for 

 Egedesminde. 



Øens østlige Næs og en Syd derfor danner i Forbindelse med den inden- 

 for liggende Bugt en rummelig og god Havn, selv for Skibe. Langs Næssets yderste 

 Del strækker sig en Grund, hvorfor man ved Indsejling maa holde nærmere under 

 Øen. Fra Havnens Sydside forer et smalt Lob, der kun ved Højvande kan pas- 

 seres af større Baade, af Konebaade derimod altid, indenom Øen ud i Langesund. 

 Havnen vil næppe nogensinde kunne spærres af Drivis. 



Udstedet ligger paa Næssets Sydside paa et lavere Plateau under ret hoje 

 Klipper, Kapellet længst mod Øst, Handelens Bygninger og Grønlænderhusene 

 længere inde omtrent midtfor Havnen. Gennem det smalle Sydlob og ud gennem 

 Havnemundingen er Udsigt til Skærgaarden, Langesund og SaiKardlitslandet 

 indtil Nûk, og fra Højderne paa Næssets Nordside er Udsigt over hele Disko Bugt. 



Klimaet er bedre end ved Kolonien og Yderoerne, men ikke saa stadigt 

 som længere inde i Bugten. Myggeplagen er ret slem. 



Isen lægger sig sædvanlig paa Havnen og i Skærgaarden i Løbet af December 

 og bliver liggende til midt i Maj eller længere. Den bliver dog tidlig stromskaaret 

 i Sunde og omkring Næs, men kan passeres af lokalkendte; mange Stromsteder 

 kan omgaas over Land. Udenfor Skærgaarden lægger Isen sig sjældent fast for 



