EGEDESMINDE DISTRIKT 61 



i Løbet af Januar, ofte senere, undertiden slet ikke, og er som oftest borte eller 

 ubrugelig inden Maj. Den er som Eegel noget skruet i Nærheden af Land. 



De almindelige Slædevej e gaar mod Øst over Langesund til Nûk og videre. 

 og mod Vest paa langs gennem Øen — hvor der findes en ret stejl Passage - 

 eller gennem det smalle Havnelob ud i Langesund og Syd om Акйпакоеп gennem 

 det smalle Sund Kâka, der som oftest for Strømskæring maa omgaas over et Næs. 

 og videre paa Skærgaardens Is til Nûgârssuk paa Koloniøen. Almindelig er ogsaa 

 Vejen over Langesund og Itivdlermiut-Passet paa Saricardlît til Nivaxfjord. 

 Den benyttes altid til og fra NivaK og er i ringere Isaar den eneste Vej ind i 

 Diskobugt. 



Befolkningen bestod 1915 af 116 Grønlændere. Af de 57 Mænd var 17 gifte. 

 2 Enkemænd, 15 ugifte og 23 under 12 Aar. Af de 59 Kvinder var 10 Enker, 12 

 ugifte og 20 under 12 Aar. Der fandtes 22 Fangere og 6 Fiskere. Som Helhed er 

 Befolkningen flink og stræbsom; de fleste Mænd er gode Kajakroere, mange af 

 Kvinderne er dygtige Syersker. Den klarer sig derfor i Almindelighed godt. Dens 

 Kedskabsstel er upaaklageligt, Husstellet derimod noget mangelfuldt. 



Hovederhvervet er Sælfangst, som drives med Kajak, Harpun og Riffel fra 

 Maj til December (Sortsider hele Tiden, Klapmydser For- og Efteraar, Remme- 

 sæler om Efteraaret, Hvidhvaler For- og Efteraar) og med Garn om Vinteren 

 (især Ringsæler). I Oktober fanges Sortsider од Hvidhvaler i Aabentvandsgarn. 

 Ved Islægets Begyndelse drives Iskantfangst og i April og Maj utofcjagt. Det 

 vigtigste Bierhverv er Fiskeri: angmagssat fanges i Juni og som Regel atter i 

 Oktober fra Baad. Uvafc-ev og Ulke fiskes hele Aaret, Hajer især om Vinteren 

 i Langesund og udenfor Skærgaarden. Endvidere drives lidt Rævefangst, Jagt 

 paa Søfugle (især Ederfugl og Lomvi) og Landvildt (Ryper og Harer). Enkelte 

 af Befolkningen deltager om Sommeren i Da glej erarbejdet ved Kolonien, og der 

 haves desuden nogen Indtægt ved Salg af syede Sager, især til Skibene. 



Hele Befolkningen er paa Fangstrejser næsten hele Sommeren; periodevis 

 er kun Udliggerens Familie tilbage ved Stedet. I Juni drages paa angmagssat- 

 fangst til Upernivikoerne og Sydostbugten sydfor Ikamiut, senere paa Sælfangst 

 for Kodtorring til Øerne Øst og Vest for Udstedet. I Juli — August drager under- 

 tiden nogle til Taseralik, Nordre Strømfjord og Agtos Omegn paa Helleflynder- 

 og Hvalrosfangst. I September teltes atter paa Omegnens Øer. — Flere Familier 

 har Hus paa Gronne Ej land, hvor de plejer at flytte ud, naar Isen lægger sig fast. 

 Undertiden bor de der atter efter endt Sommerrejse til Slutningen af September. 



Som Brændsel benyttes mest Tørv, dernæst Kvas og Lyng. 



Udstedet har 12 Gronlænderhuse, hvoraf 1 af Type I, Resten nærmest Type 

 II med mere eller mindre fuldstændig indre Træbeklædning. Alle har Jærnovne. 

 Kun i et enkelt Hus er Udstyret over Distriktets sædvanlige. 



Der fandtes 9 dobbelte Skindtelte (alle af Gavltypen), 1 Stouttelt, 7 Kone- 

 baade, 36 Kajaker, 5 Træbaade. 21 Hundespand. 29 Rifler. 124 Isgarn og 1 Aa- 

 bentvandsgarn. 



Udstedet udgør tillige med sine Bopladser en selvstændig Kommune under 



