66 EGEDESMINDE DISTRIKT 



stærke Stromsteder, hvorfor større Fartøjer maa have kendt Mand ombord for 

 at anlobe Udstedet. 



En rummelig Bugt umiddelbart foran (sydfor) Udstedets danske Huse dan- 

 ner en god og sikker Havn for mindre Fartøjer, den kan benyttes af Koloniens 

 Galease. Større Skibe maa fortøje mellem Udstedsøen og de mod Øst og Nordost 

 liggende Øer Kingigtuarssuk og TakissuatsiaK. Is vil næppe nogensinde volde 

 Hindring for Besejling. 



Udstedet har en vid Udstrækning. Handelens Økonomihuse ligger ret lavt 

 ved Havnebugten, Udliggerboligen i højere Terræn et Stykke nordøst derfor. 

 Kapellet ligger mindst Va km mod Vest inde paa Øen paa en ret høj Bakke. Grøn- 

 lænderhusene ligger spredt, dels i Nærheden af Handelens Huse, dels ved Smaa- 

 vige nærmere ved Kapellet. Udsigten fra Øen mod Skærgaarden i Syd og Kron- 

 prinsens Ej land med Disko som Baggrund i Nord, og de vide Horisonter mod 

 Øst og Vest er storslaaet, men selve den usædvanligt ujævne og golde frem- 

 byder intet seværdigt. 



Klimaet er uroligt som oftest hele Aaret, idet Stedet ligger udsat for alle 

 Vinde og hele Baffinsbugtens Barskhed. De fremherskende Vinde er Sydvest 

 og Norden, som ofte, især om Efteraaret, længe kan staa stormende. Kun om 

 Sommeren og i gode Isvintre kan der være længere Perioder med klart og tildels 

 stille Vejr. Da Øen har flere sumpede Partier, kan Myggeplagen især i varme 

 Somre være generende. — Solen forlader Udstedet sidst i November og naar 

 det atter ved Midten af Januar. 



Islæget er meget variabelt. Kun i meget gode Isaar lægger det sig fast til 

 alle Sider, ellers sjældent ret længe ad Gangen over til Skærgaarden og Kronprin- 

 sens Ejland. Adskillige Vintre opnaar man overhovedet ikke Forbindelse med Om- 

 verdenen undtagen ved at medbringe Kajak, som bæres paa Hovedet, hvortil 

 Stedets Fangere er vante og dristige. Selv i strenge Vintre bliver Isen sjældent 

 brugelig før i Løbet af Januar og gaar atter bort i April; den plejer at være 

 meget skruet. Omkring og mellem Øerne bliver Isen tidligt stromskaaret. Slæde- 

 kørsel betyder derfor som oftest ikke meget her. 



Befolkningen bestod 1915 af 166 Grønlændere. Af de 81 Mænd var 31 gifte. 

 5 Enkemænd, 19 ugifte og 26 under 12 Aar. Af de 85 Kvinder var 13 Enker. 

 10 ugifte og 31 under 12 Aar. Der var 53 Fangere og 2 Fiskere. Befolkningen 

 er dygtig og velstillet. Mændene hører gennemgaaende til Grønlands bedste 

 Kajakroere. Kun i særligt stormfulde Efteraar og daarlige Isvintre kan her blive 

 Trangsperioder. 



Hovederhvervet er Sælfangst, og Erhvervsforholdene er som Regel særdeles 

 gode. Ringsæl fanges hele Aaret, Sortsider fra Juni, og Klapmydser 1 ) fra Juli 

 til Islægets Begyndelse, Remmesæl især om Foraaret. Hvidhval fanges en Del 

 af fra Oktober til Juni, Narhval og Hvalros er sjældnere. Der drives Kajakfangst 

 Størstedelen af Aaret, Iskantfangst undertiden Størstedelen af Vinteren; ùto/c- 



x ) Denne Fangst synes at aftage noget i de senere Aar. 



