EGEDESMINDE DISTRIKT 67 



jagt kan derimod oftest kun drives en kort Tid i Marts — April, og Garnfangst 

 spiller kun storre Rolle i gode Isaar. — Af Bierhverv drives stort Hajfiskeri om 

 Sommeren og i gode Isaar om Vinteren, samt Sof uglejagt (især Maager, Lom- 

 vier og Ederfugle) og noget Husflidsarbejde (Bensager, Kajak- og Konebaads- 

 modeller og syede Ting), som afsættes især til Skibene. Kæve og Harer findes ikke 

 paa Øerne, Ryper kun sjældent, og Torske- og Ulkefiskeriet betyder ikke meget. 



Den storste Del af Befolkningen er paa Rejser næsten hele Sommeren. I 

 Juni drages paa angmagssatiangat til Sydostbugten eller SarKardlît (Nivâio 

 fjord); i Juli til Taseralik paa Helleflynderfangst; i August — September teltes 

 i Skærgaarden udenfor Egedesminde for Sælfangst og Hajfiskeri (Putdlat). 



Torv, som skæres paa selve Øen og Naboøerne, er det vigtigste Brændsel; 

 som oftest benyttes tillige lidt Lyng og Drivtræ. 



Befolkningen boede i 17 Huse, 2 nærmest af Type 1 (dog med Gulv og Briks 

 af Træ), 13 af Type II (de 9 dog med ufuldstændig indre Træklædning) og 2 af 

 Type III. Alle har Jærnovne. De fleste af Husene er rummelige og særdeles gode, 

 Redskabsstellet udmærket og Husstellet gennemgaaende godt. 



Der fandtes 10 dobbelte Skindtelte (af Gavltypen), 9 Konebaade, 60 Kaja- 

 ker, 3 Træbaade (1 stor fladbundet i Fælleseje, 1 Slup i privat Eje), 8 Hundespand, 

 63 Rifler og 95 Isgarn. 



Hunde Ej land udgor en selvstændig Kommune under Kommunedistriktet 

 Egedesminde og hører til Nordgrønlands 3. Landsraadskreds. Kommunekassens 

 Indtægt var 1915 1,014 Kr. Regnskabet se Side 43. 



I gejstlig Henseende hører Udstedet til Egedesmindes Præstegæld og til 

 Koloniens Overkateketdistrikt. Der er ansat seminarieuddannet Kateket. 



Handelen forestaas af Udstedsbestyreren. Produktionen udgjorde 1915 

 236 Td. Spæk, 115 Td. Hajlever, 1 hvidt Ræveskind, 307 Sælskind og 113 kg 

 Fuglefjer, tilsammen indhandlet for Kr. 3,074,40. 



Befolkningen havde indestaaende i Sparekassen Kr. 492,34. 



Der er ansat en Jordemoder. 



Udstedets offentlige Bygninger er: Kapel, Udliggerbolig, Butik, 2 Spæk- 

 huse og Bødkerværksted. 



Kapellet, opført 1905, er en altfor lille Bindingsværks Bygning med Træ- 

 vægge og Spaantag. Et Orgelharmonium er delvis bekostet af Beboerne. 



Udliggerboligen, opført 1910, er et Bindingsværkshus med Trævægge og 

 Spaantag. 



Butikken, opført 1910, Bindingsværk med ydre Bræddebeklædning og Spaan- 

 tag, er tillige Proviantbod. 



Spækhusene (det ene er den gamle Butik) er af Bindingsværk med ydre 

 Træklædning og Bræddetag. 



Bodkeriet er et Træskur med Halvtag. 



Historie. Navnet skriver sig fra Hollænderne, som kaldte hele Øgruppen 

 saaledes. Det grønlandske Navn Kitsigsuarssuit betyder »Gruppen derude i Vest« 



