EGEDESMINDE DISTRIKT 75 



foretages angmagssattogter ud i Fjorden, og i Juli — August tager en Del til 

 Taseralik paa Helleflynderfangst og ind i Fjordene lige til Fastlandsisen paa 

 Rensjagt. 



Som Brændsel bruges Torv — der ikke er helt let at skaffe — Lyng og 

 Drivtræ. 



Ved Stedet var 14 Grønlænderhuse, hvoraf 2 af Type I, 1 af III, Resten 

 nærmest Type II, nogle dog med ufuldstændig indre Træklædning. 3 havde Tarm- 

 skindsruder, 3 opvarmedes udelukkende ved Spæklamper; Resten havde Jærnovne. 



Der fandtes 5 dobbelte Skindtelte (Gavltypen), 2 Stouttelte, 6 Konebaade, 

 30 Kajaker, 3 Træbaade, 6 Hundespand, 25 Rifler og 186 Isgarn. 



Udstedet med alle sine Bopladser udgør en selvstændig Kommune under 

 Kommunedistriktet Egedesminde og hører til Nordgrønlands 2. Landsraads- 

 kreds. Udstedet er Kredsens Valgsted. Kommunekassens Indtægt var 1915 1449 

 Kr. Regnskabet se Side 43. 



I gejstlig Henseende hører KangâtsiaK til Egedesmindes Præstegæld og 

 udgør tilligemed sine egne Bopladser samt Bopladserne NiaKornârssuk og Aulat- 

 sivik i Igmiarfiks Handelsdistrikt Præstegældets næstsydligste Overkateket- 

 distrikt. Der er ansat en seminarieuddannet Kateket. 



Handelen forestaas af Udstedsbestyreren. Produktionen udgjorde 1915 457 

 Td. Spæk, 45 Td. Hajlever, 53 Ræveskind (30 blaa og 23 hvide), 1235 Sælskind, 

 4 Hvalrosskind, 20,5 kg Ederdun og 490,5 kg Fuglefjer. tilsammen indhandlet 

 for Kr. 5348,98. 



Befolkningen havde indestaaende i Sparekassen Kr. 450,17. 



Der er ansat en Jordemoder, som tillige betjener Bopladsen KipingassoK. 



Pladsens offentlige Bygninger er: Kapel, Udliggerbolig, Butik samt 2 Spæk- 

 huse. 



Kapellet, opfort 1870, Bindingsværk med Torve mur og Paptag, er lille og 

 daarligt. Et Orgelharmonium er delvis bekostet af Befolkningen. 



Udliggerhuset (tidligere med Butik), opført 1851, er af Bindingsværk med 

 halv Tørvemur og Spaantag. 



Butikken, opført 1911, Bindingsværk med enkelt Træklædning og Spaantag, 

 er tillige Proviantbod. 



Af Spækhusene er det ene Bindingsværk med Træklædning, det andet af 

 Tørv og Sten. 



Historie. Udstedet har intet dansk Navn. Dets grønlandske Navn betyder 

 »Hukken« og refererer sig til Stedets Terræn. Pladsen synes hverken at have 

 været beboet før Kolonisationen eller i et langt Tidsrum efter dens Begyndelse. 

 Derimod var Øen Inugsulik (»Vardeø«) lige udenfor ældgammel Boplads; dansk 

 Navn: »Bj ornenæsset«. Her saa Giesecke 1807 paa en smal Jordstrimmel, der 

 ragede langt ud i Soen, mange Ruiner af Grønlænderhuse. Stedet var lagt øde 

 1785 — 86, var siden Sommerteltplads og 1808 atter beboet om Vinteren af 12 

 døbte. 1821 stod her et Hus med 14 Beboere, og paa den nærliggende O KitdliaK 



