86 EGEDESMINDE DISTRIKT 



Befolkningen bestod 1915 af 17 Grønlændere (4 Ægtepar, 1 Enke, 2 ugifte 

 Mænd og 2 Kvinder, 2 Drenge og 2 Piger under 12 Aar). Der var 5 Fangere, af 

 hvilke en var ansat som Kateket. Befolkningen er driftig og klarer sig godt. 



Af Pladsens 2 Huse var det ene af Type I (lille, med Tarmskindsrude og 

 uden Ovn), det andet af Type II (stort og med Jærnovn). Husstellet er gammel- 

 dags uden at være videre godt. — Der fandtes 3 Skindtelte (1 dobbelt af Gavl- 

 typen, 2 enkelte tupïnait), 1 Konebaad, 5 Kajaker, 2 Hundespand, 5 Rifler, 50 

 Isgarn og 1 Aabentvandsgarn. 



Historie. Navnet betyder »det bagud vendende« og refererer sig til, at Pladsen 

 vender bort fra Havet. — Om Stedets tidligere Beboelse vidner flere ældgamle 

 Hustomter. 1831 stod her et Hus, hvor Udliggeren fra Igmiarfik drev Aabent- 

 vands Garnfangst om Efteraaret; Pladsen var ellers ubeboet. 1850 var den beboet 

 og har, saavidt vides, stedse været det siden. 



Udstedet Agto 



ligger ca. 88 km SSV. for Egedesminde paa Vestsiden af den ret store Skærgaardsø 

 af samme Navn. 



Nogen egentlig Havn findes ikke. I Læ af Næsset kort sydfor Udstedet og 

 Skærgaarden udenfor kan Skibe og Fartøjer ligge for Anker, dog ikke tæt ved 

 Land, da her er grundt. Holdebunden er god, og der kan fortøjes for og agter. 

 Da Strømmen er stærk, maa der fortøjes godt. Ankerpladsen kan til Tider belemres 

 af Drivis. Indsejlingen til Stedet baade nord- og især vestfra er meget vanskelig 

 og kræver nøje Lokalkendskab, da her overalt er fuldt af blinde Skær. Hertil 

 kommer for Nordløbets Vedkommende, at Strømmen paa en ca. 2 km lang Stræk- 

 ning er saa stærk, at større Sejlfartøjer kun kan passere ved Strømskifte, hvis 

 der ikke er god Vind. 



Husene ligger spredt over en større Strækning langs Stranden i lavt, ujævnt 

 Terræn, Handelens Bygninger inderst i Vigen, Kapellet et Stykke længere mod 

 Nord, Gronlænderhusene ind imellem og paa begge Sider af disse. Rundt om 

 Udstedet fortsætter det ujævne Terræn sig med moseagtige Strækninger imellem 

 til Øens lave Højder i Baggrunden. Pladsen gør, især en solklar Sommerdag, 

 et ret venligt Indtryk. Udsigten mod Sydvest over Havet, mod Vest til det stolte 

 Rifkol og mod Nord op i Skærgaarden er tiltalende. 



Klimaet er barskere end Koloniens og især om Efteraaret meget uroligt, 

 hvilket i daarlige Isaar kan fortsættes hele Vinteren. Som Følge af Øens sum- 

 pede Terræn er her mange Myg, især i varme Somre. Solen forlader Stedet først 

 i December og naar det atter henimod Midten af Januar. 



Isen lægger sig sædvanligt øst og sydøst for Øen i Lobet af December 

 og bliver liggende til Begyndelsen af Maj, sjældent længere. Udenfor og nordefter 

 bliver der paa Grund af den stærke Strøm sjældent fast Islæg udover korte Pe- 



