EGEDESMINDE DISTRIKT 87 



rioder, hvorfor Slædekorsel i disse Ketninger er sjælden, men Fangerne færdes her 

 med Kajak paa Hovedet. Den almindeligst brugte Slædevej gaar over Øen til 

 dennes Bag- eller Sydside, hvorfra Vejen gaar ost- og derefter nordpaa over flere 

 smaa Øer og Tugtulik til Igfniarfik og sydpaa i større eller mindre Bue, alt efter 

 Isens Soliditet, til AidgsserniaK. 



Befolkningen bestod 1915 af 3 danske (1 Ægtepar og 1 Pigebarn under 12 

 Aar) og 69 Grønlændere. Af de 37 Mænd var 9 gifte, 2 Enkemænd, 10 ugifte og 

 16 under 12 Aar. Af de 32 Kvinder var 7 Enker, 7 ugifte og 9 under 12 Aar. Der 

 var 10 Fangere. 3 var fastlønnede. Trods gennemgaaende Kajakdygtighed er 

 Befolkningen hverken videre energisk eller økonomisk; den kommer derfor let 

 i Trang, og Laaneri er ret almindeligt, dog nu i Aftagende. 



Hovederhvervet er endnu vel nok Sælfangst, som næsten hele Aaret drives 

 med Kajak, om Vinteren tillige med Garn, i Marts — April næsten udelukkende 

 som ùton- Jagt. Ringsæl fanges hele Aaret, mindst i Sommermaanederne ; Sortside, 

 Klapmyds og Remmesæl til forskellige Tider, dog sjældent i stort Tal. Hvalros 

 fanges sjældent ved selve Stedet, derimod om Efteraaret 6 — 8 Mil mod Syd (se 

 nedenfor). Af Bierhverv maa i første Række nævnes Helleflynderfangst (se neden- 

 for), dernæst Fiskeri af üvafc, Søfuglejagt (Ederfugl, Tejst og Skarv samt Lom vi 

 i Mængde om Efteraaret, undertiden ogsaa først paa Vinteren), endelig lidt Land- 

 jagt, Ægsamling og Husflid (Benarbejde). Hajfiskeri og Rævefangst er ubetydelig, 

 ligeledes Laksørredf angst, der tidligere spillede større Rolle (ved Gamle Egedes- 

 minde), men nu er delvis ødelagt ved Dæmninger over Elven. 



Befolkningen foretager nu kun Fangstrejser efter angmagssat (15 — 20 km 

 mod Sydøst) — som dog langtfra samles i tilstrækkelig Mængde — Helleflynder 

 og Hvalros. Helleflynderfangsten foregaar fra Øerne ManîtsoK (ca. 15 km SV. for 

 Agto) og Arfit (ca. 33 km SSV. for Agto; her findes 2 Jordhuse) fra ca. 20. Juli til 

 først i September. Fangsten drives med Kajaker og 2 Baade. Fisken saltes paa 

 Stedet og afhentes af Motorbaad med faa Dages Mellemrum. Hvalrosfangsten fore- 

 gaar fra Midten eller Slutningen af September til hen i November, naar Dyrene 

 skarevis gaar paa Land paa forskellige Steder langs Kysten, især Øerne Kitsigsut 

 (ca. 23 km SV for Agto) og Arfit og Fastlandsnæsset Igdlorssuit (ca. 47 km S. 

 for Agto) kort Nord for Nordre Strømfjord. Rejserne foretages fra Agto, nu næsten 

 udelukkende med Motorbaad, og Dyrene tages kun paa Land. Det aarlige Ud- 

 bytte varierer stærkt; ikke sjældent lykkes det — paa Grund af uroligt Vejr eller 

 streng Frost — kun at faa flænset og hjembragt den mindste Del af Fangsten. 



Som Brændsel benyttes Tørv, der skæres paa selve Øen, og Drivbrænde, 

 der samles især paa Helleflynderbankerne og omkring Rifkul. 



Befolkningen boede i 11 Huse, 2 nærmest af Type I, 8 af Type II, og 

 1 af Type III. Alle Huse har Jærnovne. Udstyret er gennemgaaende det sæd- 

 vanlige. 



Der fandtes 4 Telte (2 dobbeltskinds af Gavltypen, 2 af dobbelt Stout), 2 

 Konebaade, 14 Kajaker, 4 Træbaade (3 fladbundede), 7 Hundespand, 15 Rifler. 

 144 Isgarn, 1 Aabentvandsgarn, 3 Langliner. 



