88 EGEDESMINDE DISTRIKT 



Agto udgør med sine Bopladser en selvstændig Kommune under Kommune- 

 distriktet Egedesminde og horer til Nordgrønlands 1 . Landsraadskreds. Kommune- 

 kassens Indtægt var 1915 807 Kr. Kegnskabet se Side 43. 



I gejstlig Henseende hører Udstedet til Egedesmindes Præstegæld og dettes 

 sydligste Overkateketdistrikt. Overkateketen bor her. 



Handelen — og Fiskeriet — forestaas af Udstedsbestyreren med Bistand 

 af en fastlonnet Indfødt. Produktionen udgjorde 1915 363 Td. Spæk, 13 Td. 

 Hajlever, 10 Kæveskind (7 blaa, 3 hvide), 516 Sælskind, 25 Hvalrosskind, 57 V2 kg 

 Hvalrostand, 203 kg Hvalbarder, 4,5 kg Ederdun og 335.5 kg Fuglefjer, til- 

 sammen indhandlet for Kr. 3570,74. 



Befolkningen havde intet i Sparekassen. 



Der er ansat en Jordemoder, som tillige betjener Bopladserne Ikerasak og 

 Udflytterpladsen Imermiut. 



Udstedets offentlige Bygninger er: Kapel, Udliggerbolig, Butik, Spækhus, 

 Pakhus, Bodkerværksted og Fiskehus. 



Kapellet, opført 1868, Bindingsværk med Tørvemur og Spaantag, er tar- 

 veligt. Et Harmonium er delvis bekostet af Befolkningen. 



Udliggerboligen, opført 1864, Stokværk med Spaantag, indeholder 3 Værelser 

 og Køkken. 



Butiken, opfort 1908, er af Bindingsværk med Træklædning og Bræddetag. 



Spækhuset, opført 1859, og Bodkerværkstedet (vistnok tidligere Vaanings- 

 hus) er Bindingsværk med Træklædning og Bræddetag. Pakhuset, opført 1905, 

 Bindingsværk med Tørvemur og Spaantag. 



Fiskehuset, af Bindingsværk med Træklædning og Spaantag, har Betongulv. 



Der findes to Anlægsbroer, en for Udstedet og en for Fiskeriet. En Slup 

 tilhører Udstedet, en Motorbaad og 2 Linebaade Fiskeriet. 



Historie. Udstedet har nu intet dansk Navn. Det grønlandske Navns Ety- 

 mologi er aldeles usikker 1 ). — ■ Stedet ligger paa Nordsiden af den i »Gamle Ege- 

 desmindes« Tid stærkt beboede »Fattighus-Fjord«, men der vides intet om, hvor- 

 vidt det da var beboet. I Mandtalslisterne nævnes det overhovedet ikke før An- 

 læge ts Oprettelse. 



1818 anlagdes her »Forsøget Den Nye Prøve«, hvor der skulde drives 

 Garnfangst og Handel med Egnens Beboere, altsaa en Genoplivelse af »Forsøget 

 Eefcol« (se Distriktets Historie). Stedet bestyredes af en Underassistent, og Byg- 

 ningerne bestod 1829 af et paneleret grønlandsk Vaaningshus, et Bindingsværks- 

 hus med Træklædning til Varelager og Butik, et Skur, et Spækhus af Tørv og 

 Sten. 1821 boede her 20 Mennesker og paa Øen Акйпак sydfor Rifkol 44. 1829 

 boede 119 Mennesker ved Agto, Ikerasak, Upernaviarssuk og »Nessersorfik«. 1831 

 var Befolkningen kun 68, og kun sidstnævnte Sted beboet foruden Anlæget. 



r ) Maaske kan det staa i Forbindelse med agtorpâ — berører det, og skulde da 

 have Hentydning til, at Konebaadene paa Hjemvejen fra Sommertogterne sydpaa »be- 

 rorte« Landet her (Grønlænder-Hypotese). 



