90 EGEDESMINDE DISTRIKT 



findes rundt omkring. Saaledes gaar Slædevejen til Agto ofte mod Syd over Hav- 

 nebugten og ad et Pas over Land ned i en Bugt langt Øst for Bopladsen. 



Erhvervsforholdene er som ved Udstedet, dog spiller Garnfangsten større 

 Rolle. Fangerne deltager i Hvalrosjagten om Efteraaret og nedlægger det største 

 Antal Dyr. 6 Baade deltager i Udstedets Helleflynderfangst; enkelte Familier 

 flytter til Taseralik. Ellers rejses kun paa angmagssat-Togt. 



Befolkningen bestod 1915 af 73 Grønlændere. Af de 37 Mænd var 10 gifte, 

 3 Enkemænd, 15 ugifte og 9 under 12 Aar. Af de 36 Kvinder var 1 Enke, 15 ugifte 

 og 10 under 12 Aar. Der var 12 Fangere. Der er ansat en paa Kateketskole ud- 

 dannet Kateket og en Jordemoder. Befolkningen er gennemgaaende dygtig, men 

 lidet økonomisk. Redskabsstellet er godt, Husstellet mangelfuldt. 



Pladsen havde 8 Huse, 2 af Type I, 6 af Type II (deriblandt et Dobbelthus), 

 dog uden Bræddeloft. 3 havde Tarmskindsruder, alle havde Jærnovne. — Der 

 fandtes 6 enkelte Skindtelte (alle twpïnafc), 3 Konebaade, 23 Kajaker, 1 flad- 

 bundet Træbaad, 4 Hundespand, 51 Rifler, 227 Isgarn og 5 Langliner. 



Historie. Navnet betyder »Rypejægeren«; Aarsagen hertil er ukendt. — 

 Stedet ligger i den af de forste Kolonister saakaldte »Fattighus-Fjord«, men 

 om dets mulige Beboelse dengang vides intet. Pladsen nævnes første Gang paa 

 Rinks Kort over Nordgrønland (1862), her kaldes den: »Akeiksermiut (Belig- 

 genhed ubekendt)«. Senere har den, saavidt vides, stadig været beboet. 



Udflytterpladsen Imermiut 



ligger paa Fastlandet paa Sydpynten af Bugten Inuerutdligkat ca. 15 km ØSØ, 

 for Agto. 



Pladsen ligger lavt under hoje Fjælde. Der findes ingen Havn, men Næsset 

 kan give Læ for smaa Fartøjer. 



Isen ligger som Regel fast fra December til Maj, hvorfor Garnfangsten er 

 bedre end ved Udstedet. Det samme gælder Rævefangsten. Ellers er Erhvervs- 

 forholdene de samme. 



Pladsen beboes sædvanligt fra Islæg til Juni af et Par Familier fra Agto. 



Stedet har et ret stort Hus med Tørvemur, fladt Tag af Drivtømmer og 

 Grene, delvis indre Træbeklædning, Glasruder og Jærnovn. Der findes 1 Skind- 

 telt (dansk Type), 1 fladbundet Træbaad, 1 Hundespand, et Par Rifler og ca. 

 10 Isgarn. 



Historie. Navnet betyder »de der bor ved Ferskvandsstedet« og refererer 

 sig til en lille Sø tæt ved. 



Pladsen ligger i den saakaldte »Fattighus-Fjord« og har rimeligvis den- 

 gang været beboet. Senere har den, saavidt vides, først efter ca. 1890 været 

 periodisk beboet eller benyttet som Udflytter plads. 



H. Ostermann. 



