CHRISTIANSHAAB DISTRIKT 96 



gennemstryges Halvoen af en Dal med to store Soer. Ved »Stilken«, der er lav, 

 gaar der korte Tværdale fra Sandbugten til den sydligste af Søerne og derfra vi- 

 dere til TasiussaK, og fra Claushavn gaar der ligeledes en Dal med Soer ind til 

 den store Sø. Alle disse Dale benyttes, saavel Sommer som Vinter, som Veje ind 

 til TasiussaK. 



Syd for Claushavns Landet kommer et 200 km 2 stort trekantet Om- 

 raade, begrænset af Diskobugten, TasiussaK og den store Dal med lange Søer i 

 Forlængelse af Laksebugten. Ogsaa denne Dal bruges som Vej, baade for Baade 

 og Slæder; den ender ved en Teltplads Igdlo. De højeste Toppe, lidt under 500 m, 

 ligger ved den nordostlige Ende af Trekanten. Her findes en Tværdal med Søer, 

 der afskærer det yderste Hjørne. Ogsaa det sydvestlige Hjørne er afskaaret ved 

 Dal, hvor normalt Slæde vej en fra Claushavn til Laksebugten og sydefter gaar 

 bag om den sydvestlige Klippehalvø. 



Parallel med Laksebugtsdalen gaar den store Akiamiut-Dal efter Teltpladsen 

 Akiamiut ved TasiussaK. Derved opstaar et 400 km 2 stort langstrakt firkantet 

 Omraade: Christianshaabs Landet, der forøvrigt ogsaa er delt ved Tværdale. 

 Lige bag Kolonien gaar en Dal, der næsten er helt udfyldt af en Sø, op til Lakse- 

 bugten. Ved begge Ender af Omraadet kendes der Toppe over 300 m, men Kort- 

 lægningen af dette, af Befolkningen særdeles velkendte Land, er meget mangel- 

 fuld. 



Endnu mindre kortlagt er det over 500 km 2 store Omraade der begræn- 

 ses af Akiamiut Dalen i Nord, Orpigssuit i Syd, Indlandsisen i Øst og Fjordene i 

 Vest. Det er rimeligvis Distriktets højeste Parti. Tæt ved Sydranden er Toppene 

 over 500 m. Der er Dale med store Søer, som yderligere deler det. 



Landet øst for TasiussaK deles ved Fjordenes og Dalenes Indskæringer i 

 to store Halvoer og et Omraade, som paa tre Sider er omklamret af Indlandsisen. 

 Det sidste er ret hojt Land, 500 ni i det mindste. Dalstrøg med en stor So i deler 

 det yderligere. Tilsammen omfatter denne Del over 200 km 2 . Den nordligste 

 Halvø, Kajâ-Landet, skilles fra forrige ved en kort Dal med en Sø, der fører op 

 til en stor Bandsø oppe ved Jakobshavns Bræ. En anden Tværdal gaar fra Telt- 

 pladsen KunguaK op til en Vig fra Isfjorden. der hedder Kangerdlukasik. Kajâ- 

 Landet, der er ca. 100 km 2 stort, har sin højeste Top, 402 ni, oppe ved Kanden af 

 Isfjorden. Den anden Halvø skyder sig fra Syd ud imellem TasiussaKs Forgre- 

 ninger. Den kaldes undertiden »Island« efter en tidligere Boplads af dette Navn, 

 der laa ved dens Sydende. Ved Indskæringen af Suvdlua nordfra og ved Dale 

 tværs over midt paa deles den i tre Bjærgpartier, af hvilke det vestligste, Sag- 

 dliaruseK, naar den for Egnen usædvanlige Højde 572 m. Arealet af »Island« er 

 ca. 75 km 2 . 



Landet mellem de to Dale fra OrpigsÔKs Indre kaldes Akugdli'nguaK, 

 det er ca. 90 km stort, ikke særlig højt, men meget kuperet. Inde ved Isranden 

 er der dog Toppe paa over 500 m. Paa Sydsiden ligger en stor Bandsø, Ilulialik, 

 i hvilken en Bræ gaar ned og danner Isfjælde. Den nordligste Dal er en næsten 

 sammenhængende Kække Søer med Vandfald imellem sig. Det største, fra Lang- 



