CHRISTIANSHAAB DISTRIKT 97 



Lignende hævede marine Lerlag findes ogsaa andet Steds i Grønland, f. Eks. 

 ved det indre af Fjordene i Holsteinsborg Distrikt og navnlig mellem ItivdleK- 

 Fj orden og Søndre Strømfjord, og rimeligvis vil de findes almindeligt indenfor 

 Kystlinien. Desuden kendes der talrige Steder, hvor der ikke kunde dannes 

 vidtstrakte sammenhængende Lag, mindre udbredte Terrasser med Fossilier i. 

 Det vil være en af Fremtidens vigtigste videnskabelige Opgaver at faa disse For- 

 hold grundigere undersøgte; desværre er Kortlægningen saa ufuldkommen i disse 

 Egne, at der overalt samtidigt maatte optages Kort. 



Lagene i Christianshaab Distrikt er især undersøgte af A. S. Jensen og 

 P. Harder, som indenfor OrpigsÔK kunde fastslaa seks forskellige Lag: 



A. Nederst Istidsdannelser, Moræner eller fluvioglacialt Sand uden Forstenin- 

 ger, andre Steder Ler med Yoldia arctica. Denne Musling er højarktisk og 

 lever nu ikke mere ved Vestgrønlands Kyst paa denne Bredde, men vel 

 længere Nord paa. 



B. Fint, lerblandet Sand med Balanus Hameri, en Kystdannelse, afsat under 

 et Klima lignende Nutidens. 



C — D. Indtil 10 m tykke Lerlag, øverst med Yoldia igen, altsaa dannet under 

 et højarktisk Klima; nederst mangler den derimod, og der findes Skaller af 

 Dyr som de nulevende. Temperaturen er altsaa gradvis bleven koldere, mens 

 dette Lag dannedes. 



E. Et tyndt Lag med Pecten islandicus, afsat under lignende Klima som Nuti- 

 dens, men medens Havet stod 50 m højere end nu. 



F. det øverste Lag, Strandgrus med Zirphæa crispata, Anomia ephippium o. fl., 

 dannet da Havets Niveau laa 7 — 10 m højere end nu. 



Det sidste Lag er det interessanteste, thi de to nævnte Mollusker findes nu 

 slet ikke ved Grønland, men vi skal helt ned til St. Lawrence Flodens Munding 

 paa Vestsiden, eller til det nordvestlige Norge, for at finde dem i Nutiden. Havet 

 maa altsaa den Gang have haft en lignende Temperatur her, og paa Land har 

 vel saa Forholdene været tilsvarende. 



Disse vigtige Besultater bekræftes af spredte analoge Fund andet Steds fra, 

 ogsaa fra andre arktiske Egne, f. Eks. Spitsbergen, og de vil sandsynligvis kunne 

 bringes til at falde sammen med Forhold, der kendes fra postglaciale Aflejringer 

 i Amerika og Europa, blandt andet i Danmark. Forskelligt taler for, at denne 

 mildere Tid i Grønland har hersket i en — geologisk talt — nærliggende Fortid. 

 Kendsgerningerne fra Christianshaabs Lersletter bidrager til en lettere Forstaaelse 

 af mangfoldige Træk i de grønlandske Planters Udbredelse, og utænkeligt er det 

 ikke, at et nøjere Studium af disse Lag her og andre Steder vilde kunne bidrage til 

 Løsningen af Gaaden om Eskimoernes Indvandring i Grønland og deres Fore- 

 komst talrige Steder nord for deres nuværende nordligste Hjem. 



Dansk Grönland Г. 



